prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — Även en ny nordisk samarbetsminister finns på plats i , och hon har redan ett flertal gånger prioriterat att träffa den svenska delegationen. Vi konstaterar i vår skrivelse från delegationen till : ”roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ’nordisk nytta’ är grundläggande, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att förbättra medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och .” Nordiskt och arktiskt samarbete var 2019 ordförandeland i , och ordförandeskapsprogrammet gick under temat var dag – demokrati och folklig förankring. Den svenska delegationen ville under sitt ordförandeskap i sätta fokus på demokratins betydelse för våra nordiska länders välmående. Delegationen ville även lyfta fram de nordiska ländernas unika samarbete och dess fundament – den breda folkliga förankringen. Den nordiska gemenskapen har sitt ursprung i ett nätverk av personliga kontakter över de nordiska gränserna, och den nordiska integrationen och det nordiska samarbetet har av tradition en bred förankring. En av de prioriterade uppgifterna är just gränshinder, att bekämpa och ta bort gränshinder. Att förhindra och lösa gränshinder innebär att kan bidra till att förenkla människors vardag. Gränshinder handlar om praktiska och vardagliga problem. För att främja ett mer integrerat måste de hinder och den brist på information som på olika sätt gör det svårare att flytta, pendla, studera eller bedriva näringsverksamhet över gränserna i bli färre. Återkommande teman om gränshinder handlar bland annat om e-recept, vård på distans, möjligheten att pendla, att studera och att arbeta i gränsregionerna, förbättrade villkor i byggbranschen, ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, likställda utbildningar och krav på yrkeskompetens samt att undanröja hinder för kulturarbetare. Men då måste vi också ärligt konstatera att sättet att hantera pandemin – utan synlig koordinering – och före det migrationsströmmarna inte har bidragit till att öka den nordiska sammanhållningen. Vi talar om att ta bort gränshinder, men ser svenskar hur gränserna söderut, västerut, norrut och österut bokstavligt talat är stängda. Tydligare hinder än så kan det knappast bli! Den politiska gruppering som tillhör i , och som jag leder, har sänt i väg ett brev till sekretariatet i i . Vi ledamöter uppmanar att en diskussion vid det första fysiska möte som blir möjligt ska föras om hur har hanterat pandemin. Det vore nyttigt att diskutera hur de enskilda länderna har reagerat på krisen och vad som inte har fungerat. Vi kan konstatera att de enskilda länderna har valt olika strategier. Därför bör vi ålägga oss själva att se vad som kunde ha gjorts annorlunda och bättre, detta för att säkerställa att vi står starkare inför eventuella kommande kriser. Vi behöver en debatt som inte bara är tillbakablickande utan också just framåtsyftande. Covid-19 påminner oss om behovet av att fokusera på frågor och utmaningar som leder till nordisk nytta. Vår grupp lade också tidigare fram ett förslag om hur en strategi skulle kunna utarbetas för ökat nordiskt samarbete i händelse av kris och påfrestningar, både militärt och civilt. En arbetsgrupp i tillsattes under ledning av min partivän från . Och vid vår session i kunde så anta en strategi för ökad samfundssäkerhet. har påmint statsministrarna om denna och avvaktar regeringarnas respons. I spåren av pandemin borde det exempelvis handla om vaccin. Men det finns även andra hot, som cybersäkerhet, där vi i borde kunna göra mer tillsammans. Man skulle kunna påstå att det hettar till i , både som resultat av klimatförändringarna som av en ökad geopolitisk betydelse. I issmältningens spår tydliggörs kopplingen mellan klimatförändringar och militär säkerhet. Det ställer stora krav på en mer aktiv svensk Arktispolitik. Därför är det bra att vårt krav från sida om att regeringen måste återkomma till med en skrivelse för att förankra en kommande Arktisstrategi nu blir verklighet. Nordiskt och arktiskt samarbete Det ryska agerandet i vårt närområde har utvecklats i en fortsatt aggressiv riktning med ett tydligt avståndstagande från den europeiska ordningen för fred och säkerhet. blir de kinesiska maktambitionerna i alltmer påtagliga och utmanar nordiska intressen. Den ryska inriktningen i Arktispolitiken är tydlig i sin strävan att kontrollera , sjövägen norr om och , så långt som möjligt, till havs såväl som i luften. utgör därtill en central plats för de ryska kärnvapnen och deras andraslagsförmåga som är av stor betydelse för landets säkerhetsdoktrin. har tydliggjort sina arktiska ambitioner. Det alltmer offensiva agerandet motiverat utifrån termer av att vara en ”nära-Arktisstat” ställer nu centrala frågor om syn på havsrätten, mellanstatligt samarbete och internationella normer på sin spets. Det kan noteras att den kinesiska synen på som ett för världen gemensamt och delat arv skiljer sig ordentligt från hur man ser på . Den kinesiska viljan att påverka utvecklingen i regionen har tydliggjorts än mer tillsammans med såväl som på egen hand, bland annat med lanseringen av en ”polar sidenväg”. , och påverkas nu allt tydligare av kinesiska maktambitioner. investerar i telekominfrastruktur och mineralutvinning, och ambitionen är tydlig att förvärva hamnar och upprätta flygfält. är vår naturliga plats. Våra grannländer är de allra viktigaste för oss. Inte bara utan också de tre baltiska republikerna , och förtjänar att nämnas då vi talar om nordiska frågor och vad som händer i . Tyvärr måste det konstateras att det finns en hel del slag som riktats mot det nordiska, särskilt i , trots att bron mellan och firar , den l juli. För sedan var det stor uppmärksamhet kring orenat avloppsvatten som pumpades ut och riskerade att ytterligare pumpas ut från dansk sida i . Tyvärr var det många från sida som uppfattade att stödet var begränsat. På samma sätt uppfattas det som begränsat när det gäller gränsen. Vi håller öppet så att danskar kommer in på den skånska sidan. förnekas vi från möjligheten att ta oss till . Tillsammans med alla mina moderata kolleger från skrev vi en debattartikel i , och jag ber att få citera lite ur den: ”mår naturligtvis inte bra av att alldeles ofiltrerat avloppsvatten pumpas ut. Tvärtom har på många sätt den unika havsmiljön understrukits. I samband med bygget av stod just vattenmiljön i centrum för en hård tillstånds- och prövningsprocess. Från dansk sida har alltid skallen kunnat höras riktat mot kärnkraftsreaktorerna i som också stängts genom politiskt beslut. Det har varit märkligt tyst från alla dessa tidigare så bullriga aktivister. För det andra är det också fråga om att värna det viktiga samarbetet mellan och . Vi är en delad !” Så är det. Vi är många som i gränsbygder har en delad region med , med och med , och tillsammans har vi alla ett delat . Det borde förplikta! 5 (KD): Nordiskt och arktiskt samarbete Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU14. De nordiska ländernas gemensamma historia, våra språkliga likheter och gemensamma värderingar har inneburit en styrka för miljontals människor i vår del av världen. generationer i de nordiska länderna har gett oss frihet och självständighet men också demokratier byggda på etik och västerländsk humanism. Värderingarna finns i lagstiftning, i normsystem och i synen på människovärde, jämlikhet och personlig frihet. Det nordiska kulturarvet med våra gemensamma värderingar binder samman de nordiska länderna och skapar tillit. Mot bakgrund av detta är det oroande att se de svårigheter och de spänningar som har uppkommit i gränsområden till följd av coronapandemin. Gränser har stängts och friheten och rörligheten begränsats. Det drabbar individer och familjer, och det drabbar ekonomi och företag. För besöksnäring och handel på gränsen till har den pågående pandemin inneburit ett intäktsbortfall på i vissa fall 90–. På gränsen mellan och har kravallstaket satts upp för att förhindra att människor kan handla och röra sig som man brukar. Verkligheten i våra gränsnära nordiska lokalsamhällen har i generationer präglats av samverkan, samförstånd och goda relationer. Människor har inte bara haft arbetet på andra sidan nationsgränsen utan också fritidshuset och favoritbutiken. Inte sällan de även allra närmaste funnits där, släkt och vänner. Allt detta, den fungerande gränsnära tillvaron, sätts nu på prov. Samhällsgemenskapen över nationsgränserna riskerar att urholkas. minskar den ekonomiska tryggheten för alla. I coronapandemins spår måste varje land ta ansvar för sina medborgare och de åtgärder som krävs för att stoppa smittspridning och ohälsa. Om det råder inga tvivel. är det uppenbart att den i större utsträckning skulle ha vägt in perspektivet och erfarenheterna från våra närmaste grannländer i sin coronastrategi. Om inte en samordning i detalj så borde de svenska åtgärderna ha varit mer i överensstämmelse och samklang med dem som har vidtagits i , och . Mot den bakgrunden är det centralt att dialogen mellan de nordiska länderna nu värnas och att större hänsyn tas från alla nordiska regeringar till de tusentals människor och företag som lever i våra gränsområden. Det nordiska samarbetet behöver utvecklas när det gäller krisberedskap. Så är det också när det gäller försvars- och säkerhetspolitik. upprustning och anfallskrig i och ger en hotbild också mot och inte minst mot våra baltiska vänner. Stormakternas ökande intresse för är oroande. Med smältande isar öppnas nya handelsvägar som gör att fiske liksom olje- och gasutvinning med största sannolikhet kommer att öka. När fullt ut kan utnyttjas för sjötransporter till kommer transportsträckan från , och norra att förkortas . Det leder till ekonomiska vinster men också till en stormaktskamp om kontrollen över nya handelsvägar och viktiga naturresurser. Militärt har varit av stor strategisk betydelse för som tydligt har ökat sin militära närvaro i området. Huvuddelen av landets kärnvapenbestyckade ubåtar har sina baser på . För del är på motsvarande sätt viktigt för skydd mot interkontinentala robotar. Nordiskt och arktiskt samarbete För är arbetet inom för dialog och avspänning en prioriterad fråga. När stormakterna gör anspråk på och trappar upp sin militära närvaro måste de säkerhetspolitiska frågorna få en mer framskjuten plats inom ramen för det nordiska samarbetet. Vi ser därför fram emot att ta del av regeringens arbete med att förnya och revidera nationella Arktisstrategi, i enlighet med vad utrikesutskottet har efterfrågat. och de nordiska ländernas närområden ska även och för kommande generationer präglas av fred, frihet och jämlikhet – värderingar byggda på solidaritet över nationsgränserna. 6 Statsrådet (S): har jag haft glädjen att träffa den svenska delegationen till i ett fysiskt möte och i två digitala möten. Jag vill tacka för en god dialog och för de konstruktiva förslag som har kommit med för hur vi bäst tar visionsarbetet vidare. är jag här för att redovisa resultaten för det nordiska samarbetet , med utgångspunkt i den skrivelse som regeringen lämnade till . Jag vill dock ta tillfället i akt att också tala om det nordiska samarbete i förhållande till det rådande läget. Covid-19-pandemin har inneburit gränsrestriktioner och nya gränshinder i vår vanligtvis så integrerade region. På många områden har krisen också inneburit en intensifiering av den nordiska dialogen. Jag vill också passa på att blicka framåt och tala om vilken riktning regeringen vill se på det nordiska samarbetet framöver. Vi har en långsiktig vision om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region till 2030, och det är viktigt att vi står fast vid den. Men först resultaten och det fortsatta arbetet med visionen. uppnådde vi flera viktiga resultat i det nordiska samarbetet, och jag tänkte nämna två exempel. antog de nordiska statsministrarna en deklaration om nordisk koldioxidneutralitet. Deklarationen innebär att vi ökar våra ambitioner och vårt samarbete på klimatområdet. antog den nordiska kulturministrarna en deklaration om kulturarvet som en förutsättning för trygg och fredlig utveckling i världen och betydelsen av att förhindra olaglig handel med kulturföremål. Detta är två av flera exempel på resultat inom det nordiska samarbetet . Framför allt, som ni känner till, antog statsministrarna en ny vision för hela det nordiska samarbetet: ska bli världens mest hållbara och integrerade region till 2030. För att förverkliga visionen beslutade man också om tre strategiska prioriteringar som sträcker sig : ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . Visionen ska omsättas i tydliga mål och konkreta aktiviteter som är enkla att följa upp och leder till åtgärder som bättre svarar mot de höga förväntningar som nordborna har på samarbetet. Visionen är ett viktigt steg mot att säkerställa större nordisk nytta för våra medborgare och företag och för att stärka den gemensamma nordiska identiteten. Nordiskt och arktiskt samarbete pågår arbetet med att förverkliga visionen. fattade samarbetsministrarna beslut om en omfördelning av ungefär en femtedel av Nordiska ministerrådets budget för att styra verksamheten mot visionen. Ett intensivt arbete pågår också med att utarbeta handlingsplaner och projekt som ska leda oss mot målet. Från svensk sida understryker vi att fokus ska vara på konkreta projekt och mätbara mål. Det råder inget tvivel om att det nordiska samarbetet har ställts inför stora utmaningar under coronakrisen. De nya utmaningarna förändrar dock inte vårt långsiktiga mål att bli världens mest hållbara och integrerade region. Tvärtom gör krisen det ännu viktigare att sträva mot att förverkliga denna vision. De nordiska samarbetsministrarna är överens om att vi måste fortsätta prioritera visionsarbetet för att svara upp mot det tydliga uppdrag vi har fått av statsministrarna. Vi måste därför vara flexibla och undersöka möjligheter till nordiskt samarbete kopplat till coronakrisen och att det går hand i hand med visionsarbetet. Jag ska lite kort ta upp gränsfrågor och gränshinder och vårt arbete med det innan jag återkommer till den kris vi nu befinner oss i. I arbetet med att undanröja och förebygga gränshinder löste vi åtta nordiska gränshinder, bland annat problem kopplade till ersättning vid föräldraledighet i och till folkbokföring i . Men har också beslutat att fokusera på kvalitativa målsättningar, och man har särskilt prioriterat ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, elektroniskt id som fungerar över nordiska gränser och harmonisering av byggregler. För mig är det nya fokuset på kvalitativa målsättningar välkommet. Det är viktigt att vi löser ut gränshinder som gör stor skillnad för våra medborgare. tillträdde en ny svensk representant i – tidigare landsbygdsministern . ska nu ta en ännu mer aktiv roll i , och jag har stort förtroende för hur kommer att ta sig an dessa frågor. Han har både kunskap och entusiasm. Vi ser på som en av världens mest sammanvävda regioner. Våra medborgare är vana vid att kunna leva och röra sig över gränserna både i sitt arbete och i sina sociala kontakter. Men, herr talman, de nordiska länderna har drabbats olika hårt av coronapandemin. Vi har delvis valt olika strategier för att minska smittspridningen. De gränsrestriktioner som våra grannländer har infört har fått omfattande konsekvenser, inte minst för våra integrerade gränsregioner, när det gäller gränshandel, besöksnäring och de vardagliga kontakterna över gränserna. Situationen innebär en prövning för den naturliga gemenskap och det ömsesidiga beroende som har byggts upp i gränsregionerna . Vi måste säkerställa att det vardagliga utbytet kan börja fungera över gränserna igen – naturligtvis på ett ansvarsfullt sätt. För gränspendlare har krisen inneburit oklarheter vad gäller om anställningslandets eller bosättningslandets regler ska kunna gälla. Flera av de problem som har uppstått har snabbt kunnat lösas, till exempel när det gäller frågor kopplade till socialförsäkringstillhörighet. De nordiska ländernas regeringar arbetar tillsammans med myndigheter för att lösa resterande gränshinder som har uppkommit till följd av krisen. Nordiskt och arktiskt samarbete Tillsammans utgör världens elfte största ekonomi. Vi är ofta varandras största handelspartner. 65 000 människor arbetspendlar normalt över de nordiska gränserna. Det är avgörande att den positiva utvecklingen i riktning mot världens mest integrerade region inte riskeras till följd av de åtgärder som vidtas för att förhindra spridningen av covid-19. , när flera länder i närområdet införde inreserestriktioner, har regeringen haft en mycket tät dialog med våra nordiska kollegor om vilka konsekvenser detta innebär. har den arbetat hårt för att nå en gemensam nordisk lösning för gränsfrågor och resande. Vi vill se en öppen region, och det fortsätter vi att arbeta för. Det finns en oro, och det finns en frustration över situationen, inte minst i våra gränsregioner. De är hårt prövade. Längs gränsen mot har den viktiga gränshandeln stannat av. Vid gränsen mot har de sociala kontakterna med vänner och familj på andra sidan gränsen sats på paus. I har det funnits en upprördhet över att danskar besöker medan svenskar inte har kunnat resa till på samma sätt. har inte stängt sina gränser i . Det är viktigt att komma ihåg att det har betydelse för vår turistnäring och för vår ekonomi när andra nordbor besöker . Men alla i , även besökare, ska naturligtvis följa gällande regler och rekommendationer kopplade till covid-19. finns det några steg på vägen mot en öppning. Det är positivt. öppnar till exempel upp för svenskar som har en stuga eller en partner att besöka i . Det är också positivt att möjligheterna att öppna upp mer mot kommer att prövas igen om en . Vi hade dock gärna sett att våra nordiska grannländer hade kommit med besked om en mer långtgående öppning och en mer successiv och stegvis öppning, särskilt mot våra gränsregioner. Men vi fortsätter att ha en nära dialog om detta och om hur restriktionerna nu kan avvecklas steg för steg och i region för region. Jag skulle vilja säga att den nordiska dialogen på många plan har intensifierats under krisen. Det har med extra stor tydlighet visat på hur viktigt det är med ett gott nära samarbete och en nära dialog. Ett arbete pågår för att närmare undersöka förutsättningarna för tillverkning av medicinsk skyddsutrustning med svenska licenser i . och har kommit överens om att ska köpa narkosmedel med avsikten att senare kunna sälja narkosmedel tillbaka till för att återställa den nordiska beredskapen. Det här är exempel på när dialogen och samarbetet har varit verksamma också i krisen. De nordiska näringsministrarna har inrättat en högnivågrupp som ska definiera områden där de nordiska länderna kan arbeta tillsammans för att starta om sina respektive ekonomier. Genom konstruktivt och pragmatiskt arbete har den nödvändiga arbetspendlingen kunnat fortsätta även under covid-19-pandemin. Det har varit viktigt för att värna samhällskritiska funktioner, till exempel försörjning av personal till sjukvården. Men coronakrisen har visat att vårt nordiska samarbete måste stärkas mer i flera avseenden. Jag har därför föreslagit för mina samarbetsministerkollegor att vi ska tydliggöra vårt ansvar som nordiska samarbetsministrar. Hur ska vi kunna vara mer koordinerade vid kriser, både vid krisens inledning, under krisen och vid avslutande av en kris? Vi behöver ett förtydligande av detta. Mitt förslag har vunnit stort gehör hos alla nordiska samarbetsministerkollegor, och vi kommer att ta fram en sådan modell. Nordiskt och arktiskt samarbete Vi behöver nu lägga grunden för att stärka den nordiska samverkan. Jag ser fram emot att ta mig an detta arbete och fortsätta det goda arbetet med såväl som . 7 HANS (M) replik: Precis som statsrådet konstaterade har hon som ny minister med ansvar för det nordiska samarbetet varit en flitig gäst i den delegation till som jag leder. Det är uppskattat. Dessutom har jag berömt statsrådet, för hon brukar ge väldigt distinkta och tydliga svar på de många frågor som aktiva ledamöter i delegationen ställer. Jag hoppas att hon kan vara lika tydlig i svaren på de frågor jag tänker ställa. Jag börjar med den första frågan, som handlar om de stängda gränserna. Statsrådet hänvisar till att det är en tät dialog och att man har arbetat hårt. Men ändå är gränserna stängda. Det är påtagligt att det är så. De är stängda norrut, söderut, österut och västerut. Därför måste jag ställa frågan: Vad gör statsrådet för bedömning av varför andra länder behandlar på det här sättet? Jag tror nämligen inte att man är elak från norsk sida, från finsk sida eller från dansk sida, utan man gör detta av någon anledning. Har statsrådet som företrädare för den sittande regeringen reflekterat över varför möts av dessa stängda gränser? sa utrikesministern i tv: Vi hade hoppats på att man skulle gå längre. I går intervjuades statsministern i Agenda i tv. Jag kunde inte riktigt begripa vad han försökte säga, så statsrådet kanske kan hjälpa mig: Varför håller , och gränserna stängda för svenskar som vill ta sig över i , i , i , i och i ? Varför är gränserna stängda mot ? 8 Statsrådet (S) replik: Tack, , för frågan! Vi är olika hårt drabbade i , och är hårdast drabbat av pandemin. Att de nordiska grannländerna inte öppnar upp fullt ut för har givetvis att göra med att våra grannländer vill värna smittskyddet. är hårdast drabbat i , och det är naturligtvis förklaringen. Det vi hade hoppats på från regeringen och det som vi har verkat och fortfarande verkar för när det gäller gränsöppning handlar om att vi inte ser som en enda region vad gäller smittläget. Vi har en lägre grad av smitta i flera av våra gränsregioner. Detta har vi framfört, och vi haft en nära dialog med som i sin tur har haft en nära dialog med sina kollegor i de andra nordiska länderna för att kunna påvisa de skillnader som finns i . Framför allt är ju hårdast drabbad. Detta har varit anledningen till att vi har haft, och fortfarande har, förhoppningen om att kunna öppna steg för steg, framför allt i våra gränsregioner, för att underlätta både för ekonomin och för de sociala kontakterna. 9 HANS (M) replik: Nordiskt och arktiskt samarbete Jag vill säga att än en gång har statsrådet gett prov på att ge ett ärligt svar. Tyvärr är det ett väldigt tråkigt svar, för det avslöjar konturerna av en misslyckandets politik. Det är beklagligt. Jag önskar statsrådet tillsammans med regeringskollegor och tillsammans med regeringarna i de övriga nordiska länderna all lycka till med att försöka hitta den typen av delregionala lösningar eller steg i en öppning. Men jag kan konstatera att , , när gränser öppnas upp i och i vårt närområde, förblir de stängda för svenska medborgare som vill ta sig över till , till och till . Det kan inte beskrivas med någonting annat än ordet misslyckande. Jag har en andra fråga. Jag konstaterade precis att regeringen också har ställt sig bakom ett ganska omfattande stödpaket till SAS och svensk flygindustri. Det handlar om betydande miljarder. I det kom också det tillväxtfientliga beskedet att det inte blir någon utbyggnad av . Då undrar jag bara om man från den sida har ringt och gratulerat den danska regeringen. Detta är ju ett gott besked för och . kommer att etablera sig som den stora flygplatsen för nordisk och skandinavisk trafik. Det är ett gott besked till . Det är delvis också ett gott besked till sydsvenskar – den dagen, herr talman, gränserna åter öppnas i . Jag hoppas alltså att man har framfört detta glädjande besked till . och är att beklaga.