prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — Det är detta som är det kusliga. Inte sällan har det kopplingar till kriminell miljö. Jag hoppas innerligt att regeringen är så pass vaken att den ser vad som sker runt omkring oss. Jag kan försäkra statsrådet att de som finns runt omkring mig respekterar andra människors åsikter. Det är oerhört viktigt i en demokrati. Man kan ha olika uppfattningar, men man ska respektera varandra. Vi politiker som står och debatterar har ett stort ansvar. Vårt sätt att uppträda mot varandra sätter normer för andra. Kan inte vi ha ett vårdat språk och en vårdad diskussion i sakfrågorna anser sig inte andra behöva ha det heller. Med det vill jag önska statsrådet en god jul och ett gott nytt år. Jag hoppas innerligt att det blir bättre 2021 än 2020. Jag önskar även er andra här inne, allihop, en god jul och ett gott nytt år. Jag kommer att vara här , så jag kommer att önska fler detsamma. 47 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tackar för en bra diskussion. Vi har alla ett ansvar för att se till att så mycket vi kan göra bekämpa den här typen av hot, hat och drev mot enskilda politiker. har rätt i att en del av det här ligger längre tillbaka i tiden, men det gäller inte och våldsdådet i . Det skedde , och där var bakgrunden bland annat just en radikalisering på nätet. hade en annan typ av bakgrund, men det var också fråga om en radikalisering. Ännu längre tillbaka i tiden, , gick Lasermannen, , runt och sköt invandrare i . Det var också hatbrott. Jag vill återkomma till att sociala medier har förgiftats , framför allt från högerextremt håll. Detta är mycket påtagligt. Jag påstår att det är därifrån hotet kommer. Jag påstår också att det inte kan vara en tillfällighet att samma konton som underbygger också ägnar sig åt den typen av hat och hot. Kan göra någonting åt det är jag den förste att tacka, för det tycker jag verkligen skulle behövas. Hur vi uppträder mot varandra och hur vi diskuterar färgar naturligtvis också av sig på resten av samhället och samhällsdebatten. Därför måste vi ta ansvar även för det. Jag önskar en god jul och ett gott nytt år. Vi hoppas som sagt att blir bättre än det här året har varit, och vi kommer att ses i fler debatter framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:199 om elproduktion i norra 48 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att åtgärda överföringsproblematiken från norra till och om jag bedömer att elproblemen i kommer att kunna täckas av att elöverskott i norr förs över söderut. Inledningsvis kan jag konstatera att elpriserna i visserligen har varit höga men att de sett över varit de lägsta och de näst lägsta sedan delades in i elområden . medelstora och stora företag har alltjämt de lägsta slutkundspriserna inom Europeiska unionen. elnät står inför omfattande investeringar. Dels behöver gamla ledningar bytas ut, dels behöver nya ledningar och stationer byggas. Mot bland annat denna bakgrund genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , jämfört med . Mot denna bakgrund ser jag mycket positivt på Svenska kraftnäts stora nätförstärkningsprojekt mellan norra och , vilket är nödvändigt för att genomföra energiomställningen och för att möta det ökade kapacitetsbehovet. Satsningen innebär en kraftig förstärkning av överföringsförmågan från norra , som är ett överskottsområde vad gäller el. Men det är inte bara förstärkningar av elnätet som behövs. Även tillståndsprocesserna för att bygga elnät behöver reduceras. För att blicka framåt: Regeringen kommer att återkomma till med förslag från för att korta ledtiderna i tillståndsprocesserna. Vidare kommer att tillföras för att möta samhällets behov av en snabb och effektiv koncessionsprövning. Jag är dock beredd att vidta ytterligare åtgärder om och när det skulle bedömas vara nödvändigt. Jag tror att tidsutdräkten för att bygga elledningar i kraftigt måste reduceras. som helhet bedöms ha goda förutsättningar att framåt ha större produktion än konsumtion. är också en del av den europeiska elmarknaden och har anslutningar till sex angränsande länder. Jag är medveten om att det har förekommit utmaningar för den lokala kapaciteten på några håll i , bland annat i . Regeringen och nätföretagen i och tog därför gemensamt ett initiativ för att säkerställa kapaciteten i och på både kort och lång sikt. Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . Avslutningsvis vill jag säga att det är min högsta prioritet i energipolitiken att se till att har tillgång till el och till en rimlig och konkurrenskraftig kostnad. 49 (M): Jag tackar statsrådet för svaret och möjligheten att debattera elsystemet och elanvändningen i norra med koppling till landet som helhet. Jag brukar säga att en kraftigt ökad elanvändning inte bara är ett framtidsscenario utan en önskvärd samhällsutveckling. Jag tycker att vi ska sträva mot en kraftfull ekonomisk utveckling kombinerad med en grön omställning. Alla de initiativ som tas för att byta från fossil energi till ren elenergi är att välkomna. Men samhällsförändringarna ställer krav på oss som politiker och övriga delar av samhället. Historiskt har vi haft ett välfungerande el- och energisystem, det renaste i hela EU. En viktig utmaning är att hålla fast vid att inte öka våra utsläpp, som är på en historiskt låg nivå. Vi har som land haft tre elkriser, i , i och i , inom loppet av ungefär . De totala elkostnaderna är alltmer utmanande för industrin, liksom prisfluktuationer. Det har länge bedömts att elöverskott i norra ska kunna lösa de underskott som finns i och att den stora hämskon är brister i överföring från norr till söder. Om man bara löser det är problemen lösta även för , har bedömningen varit. Det är därför jag har frågat energiministern om initiativ för att öka överföringsförmågan. har det dock skett en del förändringar som kan påverka de här tankarna. Elkriserna i syd har ägt rum. Det tar väldigt att bygga ny elproduktion och nya elledningar. Den så kallade Sydvästlänken, som ska vara en del av elnäten i , har blivit försenad sammanlagt 21 gånger, vilket är ett haveri. Experter är överlag överens om att tillståndstiderna måste ned. Det finns hos energiminister ett färdigt förslag från , men det har dröjt och har inte kommit till bord. Vi ser också en väldigt välkommen omställning i norra med stora industrietableringar. Till exempel presenterar stora investeringar framåt som skulle kunna leda till en ökad elanvändning med ungefär lika mycket som vi använder i bara för att fylla deras behov. Region säger själv i enlighet med sina planer att de kraftiga investeringar som görs i i , och annat gör att kanske till och med det överskott som finns potentiellt skulle kunna ätas upp av deras behov. Därmed uppstår frågan: Finns det tillräckligt med el att föra över till ? Regeringen har ökat pengarna till för att underlätta handläggning. Det tycker jag är klokt. Mindre klokt är att regeringen inte har kommit med förslag som kapar handläggningstider för elnätsutbyggnad, till exempel mellan norra och . Det ligger färdiga förslag på ministerns bord. Experter överlag i branschen är överens om att detta är ett första men otillräckligt steg och att mer måste göras för att korta handläggningstiderna. Givet de ökade behoven i norra är det också rimligt att ta en diskussion om hur vi kan öka elproduktionen i för att säkra el till industri och hushåll. Det är till exempel dåligt att stänga reaktor 1. De två frågorna kvarstår. För det första: Bedömer att elen som finns i norra kommer att räcka till de behov som finns i ? För det andra: Om det nu är så att experter överlag säger att de initiativ som har tagits inte räcker till för att öka elnätsutbyggnaden, kommer att presentera några nya tillkommande initiativ på detta område? 50 Statsrådet (S): Jag skulle kunna göra det enkelt för mig och svara ja på båda frågor, men jag ser framför mig att skulle vilja ha ett lite mer nyanserat svar. Jag vill ändå börja med en principiell utgångspunkt. Jag tycker att den utveckling vi ser i norra är positiv. Vi kan använda våra historiskt stora elöverskott och våra konkurrenskraftiga elpriser för att attrahera företag till och se till att de förlägger sin produktion till norra . Det är ett trendbrott. Det är någonting väldigt positivt som jag tycker att ska glädja sig över. , Northvolt och Hybrit ser framtidsmöjligheter i god tillgång till el och låga elpriser. Jag bejakar den utvecklingen. Om efterfrågan på en marknad, som elmarknaden är, ökar kraftigt kommer utbudet också att öka precis på samma sätt som på andra marknader. Det tror jag är en hörnsten i uppfattning om alla andra marknader. Jag utgår från att det också är en hörnsten för energimarknaden. Det handlar om utbud och efterfrågan. Det är i grunden marknadens uppgift. Politikens uppgift är att skapa de rätta förutsättningarna för marknaden. Det är inte bara dessa tre företag som expanderar och vill etablera sig i . Det är också andra företag och andra branscher. Vi har en transportsektor som kommer att behöva en stor mängd el . frågar mig: Kommer det att räcka , 2040 och 2050? Mitt ärliga svar är naturligtvis att varken jag eller kan veta exakt hur mycket el som kommer att produceras eller konsumeras 2030, 2040 och 2050. Vad jag vet är att vi behöver planera för en avsevärd ökning av elkonsumtionen. Det är bakgrunden till att jag har tillsatt arbetet med en elektrifieringsstrategi. Om vi förbrukar pekar på att det kan behövas framåt 2030 eller 2040. Det kanske behövs ännu mer. Det kanske är 220–230 som kommer att kunna behövas. Vi måste ta höjd för det i det arbete som vi gör inom det politiska systemet. Jag ser fram emot arbetet med elektrifieringsstrategin och att vidta åtgärder för att ytterligare driva på den positiva utvecklingen. Den kan handla om att korta tiderna för ledningsutbyggnad, som var inne på. Det kommer att komma skarpa förslag från regeringen, både från och andra förslag. Det kan handla om att se till att kraftproduktion som är viktig för vårt elnätssystem får gynnsamma förutsättningar. En sådan har jag och varit överens om, nämligen att vi ska slopa anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft. Kan vi få in den i kommer det att underlätta och dämpa behovet av ledningsutbyggnad. Vi har det gemensamma initiativet där vi säkrar klimatvänlig kraftvärmeproduktion i centrum i några av våra största städer. Vi har utvecklingen av flexibilitetsmarknader som skapar betydligt effektivare användande av den el som produceras. Vi har många positiva åtgärder framöver. 51 (M): Det är en lite mer ansträngd situation vi har på el- och energimarknaden. Mycket fungerar bra, men marginalerna minskar. Det är inte bara jag och som säger detta, utan överlag har både företag och företagsorganisationer väckt en annan oro än tidigare och också väckt kritik mot regeringen och ministern. Ett exempel var det stora kemiföretaget i som i sa: ”Att som energiminister prata om att vi har ett nationellt elöverskott på årsbasis är politisk rappakalja och ett sätt att blunda för de stora och snabbt växande problemen vi har med försörjningstrygghet och prisfluktuationer.” Det fanns flera företag som vittnade i samma artikel. Så sent som i dagens kom förnyad kritik mot regeringen. Jag gläds verkligen åt utvecklingen i . Jag välkomnar verkligen de satsningar som ett antal företag gör för att få Hybrit på plats. Jag skulle önska att kan gå i mål med sin stora och viktiga satsning. Om de gör det innebär det också att mycket mer elektricitet kommer att användas i . Frågan ställs om det kommer att finnas tillräckligt med el därifrån för att föra över. Det har varit en av de stora lösningarna. Kan vi bygga ut elnäten från norr till syd kommer syds problem att lösa sig. Detta ställs nu på sin spets, kombinerat med att vi nu har tillståndsprocesser för utbyggnad av både elnät och elproduktion som tar alltför . har ett helt färdigt förslag i den så kallade som har legat på hans och regeringens bord – alla bara väntar på att det ska komma. Jag hoppas att det gör det. Men det kommer inte att räcka till. De som är riktigt duktiga på detta med elenergi konstaterar att med förslag kan man kapa tiden för elnätsutbyggnad från ungefär tio till . Jag tror att de flesta inser att det kommer att krävas väsentligt mer långtgående åtgärder för att kraftfullt och snabbt bygga ut till exempel elnätet men också elproduktionen. Om vi inte klarar det kommer det att ställa till det på samma sätt som det har gjort innan. Vi behöver ökad elnätsutbyggnad. Jag skulle säga att lärdomen från utvecklingen i norr är att vi måste ha en diskussion om hur vi säkrar elproduktion även i för att generera elenergi för hushåll och företag i våra södra delar. är risken att jag blir lite teknisk. Ett elsystem fungerar på så sätt att om man ska överföra stora elmängder från norr till syd måste man ha elproduktion i söder som kan ta emot detta. Det kallas för reaktiv effekt och är en del av naturvetenskapen. Vi kan se den situation som rådde i med elkrisen för reaktor 1. Man behövde inte den för elenergin utan för stabiliteten för att det skulle finnas el till hushåll och företag. När man inte hade detta kunde inte el i samma mängd föras över från till . Ska vi få ett säkert elsystem är det en handfull kraftfulla åtgärder som måste ske. Det handlar om att säkra elproduktionen, bygga ut elnäten och kapa handläggningstiderna. Ytterst är det energiministern som är ansvarig för att vi har ett fungerande el- och energisystem. Vi kan konstatera att flera av de förslag som har lagts fram eller är på gång inte är tillräckliga . Utöver det vi har talat om väntar vi på förslag om ett så kallat leveranssäkerhetsmål för att peka ut vem det är utöver ministern som på myndighetsnivå ska vara ansvarig för att hushåll och företag har en trygg elförsörjning i . Det väntar vi fortfarande på. 52 Statsrådet (S): påstår att har legat på ministerns bord. Det är helt felaktigt. Jag tog emot den och skickade ut den på remiss, precis som man måste göra med förslag. Det är en del av det beredningstvång som grundlagen ställer på regering och riksdag. påstår att han gläds över utvecklingen i . Jag måste säga att han döljer sin glädje väl. 53 (M): Jag tycker att vi kan underlåta oss den nonchalanta tonen från energiministern. Det för jag gärna till protokollet. Jag har gärna en dialog på olika sätt. har jag tydligt sagt att jag och välkomnar detta, och jag kan göra det igen. Det är utomordentligt både spänstigt och spännande att vill investera bortåt 400 miljarder . Jag är en av de första som välkomnar också andra satsningar både i och i andra delar av , så det kan vi lämna därhän. Det som den här debatten i stort handlar om är att hushåll och företag i ska kunna räkna med en trygg tillgång till el och annan energi. Överlag har det fungerat fantastiskt bra i med historiskt låga priser, en hög tillgänglighet och inte minst låga klimatutsläpp. Men jag tycker att det prövas på olika sätt. Det har varit tre elkriser inom loppet av . Vi kan se att när det gäller omställning handlar det om att behålla miljöfördelarna i det svenska el- och energisystemet. Både för vårt elsystem vid utbyggnad av nät och för produktion är tillståndsprocessen en av de allra största utmaningarna. Detta påverkar företag som vill investera. Det kan vara ett kommunalt reningsverk. Det kan vara flerbostadshus. Det kan vara industrietableringar. Här måste det göras mer för att elnät, produktion och annan viktig verksamhet snabbare ska komma på plats – för ekonomin och för jobben. Ytterst är det också helt avgörande för att ska klara den gröna omställningen och på det sättet nå miljö- och klimatmålen. Men då måste vi ha konkreta förslag. Ett exempel är . Den innebär, säger experter, att det för minskar från till ungefär innan en stamnätsledning kommer på plats. Det är inte oviktigt, men väsentligt mer måste göras om vi ska säkra elsystemet för hushåll och företag. 54 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att vi är överens om mycket, jag och . Vi är överens om att korta tillståndsprocesserna. Vi är överens om att det behövs ytterligare åtgärder förutom de som kommer i nätkoncessionsutredningen. Vi är överens om att förslagen i är bra och viktiga. Och vi synes ändå vara överens om att det är en positiv utveckling i och att de svenska elöverskotten och de konkurrenskraftiga svenska elpriserna drar åt sig företag. Med denna betydande samsyn beklagar jag att drog sig ur den långsiktiga energiöverenskommelse som vi tecknade , som var tänkt att kunna leverera just dessa långsiktiga och viktiga åtgärder och spelregler för svensk industri och svenska konsumenter. Jag tror att det skulle vara en styrka för om vi och och flera andra partier var överens om de långsiktiga spelreglerna. Då tror jag också att och skulle få större genomslag för de åsikter de har om svensk energipolitik. Jag stänger inte dörren. Jag välkomnar tillbaka till energiöverenskommelsen för att kunna fatta beslut om långsiktiga villkor för utveckling. Till dess ser jag fram emot att stöder de förslag som de har efterfrågat här i kammaren när dessa läggs på bord. Jag vill också ta tillfället i akt och tillönska en trevlig helg – och en god jul om vi inte ses . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:149 om privatekonomi i skolans undervisning 55 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att det i ämnet hem- och konsumentkunskap ska ställas högre kunskapskrav än att eleven bara förutsätts kunna göra jämförelser mellan olika konsumtionsalternativ och föra enkla resonemang med viss koppling till konsekvenser för privatekonomi samt hur jag i annat fall avser att säkerställa att elever genom skolan får de kunskaper de behöver gällande privatekonomi. Kunskaper om konsumentfrågor och privatekonomi är viktiga och ger människor verktyg för att skapa en fungerande vardag och kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö. Det är därför viktigt att alla elever får lära sig om privatekonomi i skolan. Det är kunskap som alla unga behöver för att klara sig bra i samhället. Området privatekonomi och konsumtion är också tydligt framskrivet i kursplanen för hem- och konsumentkunskap, både i den befintliga kursplanen och i den reviderade kursplan som gäller . I både och gymnasieskolan är privatekonomi dessutom en del av ämnet samhällskunskap. I den reviderade kursplanen i hem- och konsumentkunskap som regeringen beslutade om har privatekonomi ytterligare lyfts fram i ämnets syfte genom en egen punkt i de långsiktiga målen. Där framgår nu att undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om ekonomi och konsumtion i hemmet. Av det centrala innehållet framgår att eleverna redan i mellanstadiet ska få lära sig om privatekonomi, till exempel om relationen mellan sparande och konsumtion, om skillnaden mellan saklig konsumentinformation och annan påverkan, om reklam och om att jämföra varor utifrån jämförpris. I högstadiet ska eleverna sedan få fördjupa kunskaperna och till exempel lära sig att göra en budget och vad det innebär att handla på kredit, teckna abonnemang samt låna och spara pengar. De ska även få lära sig om konsumenters rättigheter och skyldigheter. Av kunskapskraven för betyget E i årskurs 6 följer att ”eleven ger exempel på olika sätt att spara och betala och beskriver på ett enkelt sätt vad som kan påverka konsumtionsval”. För betyget E i årskurs 9 krävs att ”eleven beskriver på ett enkelt sätt faktorer och beslut som kan påverka privatekonomi och konsumtionsval”. Jag kan därmed konstatera att kunskapskraven kommer att ha en annan lydelse än vad som framgår av frågan, där delar av dagens kunskapskrav återges. Sammantaget, fru talman, gör jag bedömningen att ämnet privatekonomi är väl framskrivet i den reviderade kursplan i hem- och konsumentkunskap som kommer att börja gälla. Eleverna ska enligt de styrdokument som då gäller få relevanta kunskaper för att kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö. 56 (M): Tack, utbildningsministern, för svaret! Våra barn riskerar att växa upp som finansiella analfabeter, med vuxenvärlden som åskådare. Vi kan inte ha det så. har konstaterat att unga har oroväckande låga kunskaper i privatekonomi. En studie gjord av visar att av de tillfrågade ungdomarna inte vet hur man tar ett lån på banken och att inte vet hur man gör en månadsbudget. Kronofogdens senaste rapport visar att många barn växer upp i familjer med skulder. Kronofogden konstaterar vidare att vuxna behöver tala mer om privatekonomi med barn – så även i skolan. Därmed kan unga tidigt få grundläggande ekonomiska kunskaper och bära med sig dem i vuxenlivet. På så sätt skulle unga kunna förhindras att hamna i skuldsättning. Ungdomar ska kunna fatta egna informerade beslut om sin privatekonomi. I en alltmer ekonomiskt utsatt värld är det ett samhälleligt intresse att utbilda och informera om privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter och räntor, sparande och att betala räkningar men också ekonomiska risker och konsekvenser. Jag tycker att fler behöver uppmärksammas på vad det innebär att ta ett sms-lån och på att det inte bara är att dra kortet när man betalar eller hämta ut mer pengar i bankomaten. Fler behöver lära sig värdet av pengar. Kanske var det enklare förr, när man oftare hade dem fysiskt i handen eller plånboken. Barns finansiella förståelse följer en brant nedåtgående kurva. Ändå lyser åtgärderna med sin frånvaro, och vuxenvärlden verkar som sagt sitta på åskådarläktaren och titta på medan samhällsekonomin äventyras, jämställdheten sätts i obalans och ungas hälsa hamnar i riskzonen. har uttalat att det är upp till varje skola att avgöra hur mycket tid som ska ägnas åt den privatekonomiska delen i skolundervisningen. Därför är det inte självklart hur stor del varje elev får. Tiden i hem- och konsumentkunskap ska räcka till mycket. I kursplanen står: ”Kunskaper om konsumentfrågor och arbetet i hemmet ger människor viktiga verktyg för att skapa en fungerande vardag och kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö.” Ämnets syfte är bland mycket annat att eleverna ska utveckla kunskaper om och intresse för arbete, ekonomi och konsumtion i hemmet. Men av 14 punkter i det centrala innehållet i årskurs 1–6 handlar 3 om ekonomi, och av 19 punkter i årskurs 7–9 handlar 6 om ekonomi och konsumentkunskap. Med detta menar jag inte att man inte ska lägga tid på att laga mat. Det är nog så viktigt, inte minst vad gäller näringslära och hantering av olika livsmedel. Men det är också uppenbart att det råder brist på undervisningstimmar. Dåligt privatekonomiskt kunnande ska inte behöva gå i arv. Vart du är på väg måste vara viktigare än varifrån du kommer, och kunskaper om ekonomi i ryggsäcken blir då ovärderliga. Utbildningsministern säger i sitt svar att kursplanen nu är reviderad och kunskapskraven förändrade. Men jag är ledsen – det räcker inte. Jag håller inte med utbildningsministern om bedömningen att detta nu är bra. Jag undrar om utbildningsministern är nöjd med detta eller om hon avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att elever genom skolan får de kunskaper de behöver gällande privatekonomi. 57 Utbildningsminister (S): Jag måste erkänna att jag inte blir riktigt klok på vad egentligen vill. Vill att de kunskapskrav som finns ska förtydligas och skärpas? Uppenbarligen, och det kravet är redan tillmötesgått. Till skillnad från vad som framgår av de citat som finns i interpellationen har regeringen tillsammans med och Liberalerna lagt fram förslag och beslutat om nya kursplanetexter. Jag kan konstatera att de kursplanetexterna inte alls ligger långt från det som efterlyser. Eller vill egentligen att ämnet konsumentkunskap ska få fler timmar? Är det detta som är frågan?