prot · H709121 · 2020-05-14 00:00:00 — har vi ett förbud som gör att det inte kommer arbetskraft därifrån. Finns det då möjlighet till arbetskraft från länder inom EU? Ja, det finns det, men den kommer säkert inte att räcka till. Vi måste alltså naturligtvis se till att även de arbetslösa som finns här i deltar i detta. Av det skälet har vi en diskussion med näringen brett om hur vi ser till att människor kan utbildas så snabbt som möjligt och få anställning för att se till att klara av de skördar som vi behöver klara av. Den diskussionen pågår. Därför är påståendet att vi inget gör felaktigt. Vi har en nära dialog med näringen för att se till att såväl jordbruket och trädgårdsodlingarna som skogsbruket kan hanteras på bästa möjliga sätt. Det kräver bland annat utbildning, och den är vi igång med. Dialog med om öppnande av gränsen 66 BORIANA (M): stängde sina gränser för att stoppa spridningen av . krävs det särskilda skäl, till exempel ett arbete i , för att kunna ta sig över , detta trots att antalet smittade i är betydligt lägre än på andra sidan Sundet. I går aviserades det att och har långt gångna samtal om att öppna gränsen mellan de båda länderna. Det vore mycket önskvärt med liknande samtal mellan och . Den danska stängningen av gränsen mot är förödande för integrationen i och påverkar såväl näringslivet som människorna som bor i mycket negativt. Vilka åtgärder tänker statsministern vidta för att ska öppna sin gräns mot ? 67 Statsminister (S): Jag delar Boriana Åbergs analys här. De facto är betydligt fler smittade och sjuka på den danska sidan. Det ser olika ut i olika länder. Vår huvudlinje har varit att vi måste agera samfällt i Europeiska unionen. Vi borde ha gjort det på ett betydligt bättre sätt när vi gick in i krisen. Det gjordes inte. Några stängde gränsen, några införde exportrestriktioner och så vidare. Det sköttes inte bra. Sedan lyckades vi ändå att klara ut en del saker gemensamt inom EU, men är det samma sak. När det nu ska lättas på detta ska det ske koordinerat. Det var kommissionens besked i går att det är så det bör ske. Det är linje. Man gör inte skillnader inom EU. gör några länder det ändå. De baltiska länderna gjorde det. Vår strategi är att se till att vi får ett gemensamt agerande inom EU. Det vore bäst för regionen där nere, men det vore också bäst för hela EU. Svensk hjälp till andra EU-länder 68 (M): behöver omvärlden mer än vad omvärlden behöver . Den insikten är en viktig anledning till det svenska EU-medlemskapet. Ett av EU:s kärnvärden är att medlemsländerna förväntas hjälpa varandra när nöden så kräver, helt enkelt solidaritet. Vi kommer alla väl ihåg hur polska brandmän hjälpte till att bekämpa skogsbränderna som härjade runt om i , till exempel. Det finns nu gott om exempel på EU-länder som under coronakrisen hjälper till med sjukvårdspersonal och skyddsmateriel till de länder som är allra hårdast utsatta. Några exempel på motsvarande hjälp från är svårare att finna. Det tror jag kan stå dyrt i de kommande förhandlingarna om till exempel EU:s långtidsbudget. Därför skulle jag vilja fråga statsministern om hur han ser på möjligheten att erbjuda mer hjälp från . Har några planer på att erbjuda mer i form av hjälp till andra EU-länder? 69 Statsminister (S): tar upp det betydelsefulla i EU-samarbetet. Där pågår också en diskussion som är oerhört viktig för oss om en framtida långtidsbudget som ska se till att vi klarar en bra verksamhet. Jag delar inte uppfattningen att inte gör någonting inom ramen för EU-samarbetet. Vi har varit och kommer att vara nettobetalare. Vi har erbjudit intensivvårdsplatser till . Vi har också deltagit i samarbetet vad gäller resor för att ta hem våra medborgare från andra delar av världen och kommer att fortsätta med det. Vi söker naturligtvis också att inventera vad mer vi kan göra konkret. Solidaritet är för oss att inte stänga gränserna, som vissa länder har gjort. Det är att inte införa exportrestriktioner. När jag har talat med mina kollegor i andra länder har jag kunnat säga: Vi gör inte så, utan från kommer fortfarande leveranser av respiratorer till er som faktiskt behöver det. Det är ett annat sätt att visa solidaritet. 70 (M): Jag vill fråga statsministern om forskning inom området. har en framstående industri, och har framstående forskare. Forskning om läkemedel är oerhört viktigt. Men det handlar också om forskning i ett vidare perspektiv om det nya coronaviruset som vi inte har någon kunskap om . Det handlar om grundläggande forskning om viruset. Det handlar om spridning. Det handlar om medicin och omvårdnad. Jag kan stå här och rabbla upp det ena området efter det andra. Här skulle kunna göra en fantastisk insats både ensamt som nation men också i samarbete med andra länder. Det är oerhört viktigt. Hur ser statsministern på denna fråga? Vad är statsministern beredd att göra för att ska kunna ta på sig ledarrollen i ett vitt perspektiv när det handlar om den viktiga forskningen angående ? 71 Statsminister (S): pekar på ett väldigt viktigt område där ligger långt framme. Vi ska inte låta oss nöjas med det, men vi ligger långt framme i den typen av forskning. Vi stöder forskning inrikes i men också den EU-forskning som bedrivs, och vi är med i WHO-samarbetet, för att forskningen ska vara så effektiv som möjligt. Vi måste så snabbt som möjligt få igång tillverkning och fördelning av detta vaccin. Det gäller inte minst den kliniska forskningen, där vi är aktiva. har den sin speciella problematik i det här skedet med en tungt belastad sjukvård. Annars menar vi att den kliniska forskningen är oerhört viktig för att komma långt fram. satsar nationellt, och vi är med i EU-samarbetet. Vi är med i WHO-samarbetet. Så ska vi vara. åtnjuter en stor respekt för det kunnande vi har byggt upp . Det ska vi använda oss av. Resurser till Polisregion nord 72 (M): Före valet varnade vi moderater i för den brottsutveckling vi då såg. Vi anklagades av statsministerns partikamrater lokalt för att svartmåla. Bilar som brann hade elfel, och det var åtminstone värre på andra ställen än i . Sedan valet har vi haft skjutningar. Vi har haft dödsskjutningar. Vi har haft sju bilbränder bara , med ett sjuttiotal bilar som har brunnit upp, och kraftigt ökad otrygghet. har städer med växande problem. Vi har också ansvar för landsbygd, glesbygd och långa avstånd med allt vad det innebär. Vi missgynnas därför i fördelningen av polisresurser. Min fråga till statsministern är därför: Är statsministern beredd att göra omfördelningar inom polisens resurser till Polisregion nord så att man kan hantera både den växande problematiken i städerna och det som ett ansvar för landsbygd, glesbygd och långa avstånd innebär? 73 Statsminister (S): Sedan vi tillträdde har vi sett till att satsa på att poliserna måste vara fler och att polisen ska ha bättre verktyg, bättre lagstiftning och bättre tekniska verktyg. Polisen ska ha möjlighet till bättre samarbete med andra myndigheter och socialtjänst för att vi ska kunna arbeta förebyggande. Det är ett brett program som är igångsatt. Vi måste göra mer. Vi ser inte minst att utvecklingen med skjutningar och sprängningar inte är bra. Tittar man specifikt på har vi en annan situation. Arbetet måste breddas. Jag menar att är bäst skickad att fördela personalen inom myndigheten. Vi har varit överens brett över partigränserna att vi ska ha en polismyndighet. Syftet med det var att den ska kunna agera som en polismyndighet. Den styr hur de anställda ska fördelas. Man kan också fördela om inom när så behövs. Jag tror att den ordningen är bäst. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () § 9 (forts. från § 7) () (forts. UU7) 74 (C) replik: Jag lyssnade noggrant på utrikesministern som markerade att den europeiska säkerhetsordningen ska försvaras. Det är naturligtvis rätt. Men i verkligheten försvagas den. Risken för att det blir en ny Potemkinkuliss är uppenbar. Vilka åtgärder ser utrikesministern framför sig för att just stärka säkerhetsordningen, eller åtminstone se till att den inte försvagas ytterligare? Vad är det för åtgärder som utrikesministern ser framför sig? Utrikesministern nämnde också att man ska utkräva ansvar för brott mot säkerhetsordningen. Det tydligare brottet mot säkerhetsordningen är den ryska aggressionen i både och . Då kan man fundera på vilka tankar utrikesministern har om ansvar när det gäller just detta. Vi ser nu att man tar in medborgare från som bor på i den ryska försvarsmakten för att delta i aggression i östra , mot sitt eget folk. Det är ett flagrant brott mot internationell rätt. På vilket sätt utkräver man ansvar för den typen av åtgärder? Avslutningsvis, apropå vad man hävdar om en tredje dimension av mänskliga rättigheter: är nu pretendent på att bli medlem i för mänskliga rättigheter. Där är det tydligt vilken syn har på mänskliga rättigheter. Är utrikesministern beredd att ta en rejäl match om detta i ? 75 Utrikesminister (S) replik: Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () När det gäller åtgärder för att stärka den europeiska säkerhetsordningen tror jag att det absolut bästa är att stå upp för denna både multilateralt och i bilaterala samtal. Jag har till exempel tagit upp detta direkt med den ryska utrikesministern och även direkt med och den franska utrikesministern. En del som har kommit upp i deras olika tal och så vidare har ju pekat på att de kanske till viss del skulle vilja försvaga – så skulle jag vilja säga – den europeiska säkerhetsordningen. Då är det viktigt att direkt gå in och säga: Om ni ser det på det här sättet kommer den europeiska säkerhetsordningen att försvagas. Jag har tagit upp detta också i EU-sammanhang och vid EU-ministermötena. Till exempel är frågan om sanktioner mot och inte bara en fråga som berör just dessa konflikter, utan det är också en fråga för hela säkerhetsordningen. aggression mot uppmärksammas dessutom i det så kallade permanenta rådet i . Det är tydligt att det ansvarsutkrävande som sker , år ut och år in, spelar en viktig roll för att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningens integritet. Alternativet hade varit att vi hade varit tysta där när det gäller de brott som har begåtts, och det vore att normalisera agerandet och att de facto ge till exempel utrymme och att detta skulle uppfattas som en accept. 76 (C) replik: Visst är det bra att lyfta bilaterala samtal. Men det är många som har prövat den vägen, och om man ser att makt i praktiken går före rätt är det tydligt vilken väg de stora länderna väljer. Och det är inte bara ; det finns andra som har samma modell. Därför är det viktigt, fru talman, att tala klarspråk – och inte bara bilateralt i de tysta rummen. Man ska vara tydlig i kritiken. Jag noterar sanktionsfrågan, som ju är en viktig fråga. Här har uppenbarligen den ryska duman ambitioner i FN att med covid som täckmantel agera för att häva sanktioner. Men man har också tydligt agerat och skrivit även till oss att man i alla parlamentariska organisationer och i alla organisationer tänker jobba för att häva sanktionerna, som man anser vara politiskt motiverade eller på annat sätt diskriminerande. Man talar om de dubbla standarderna. Detta har man prövat rätt . Nästa ärende handlar om . , fru talman, var tillsammans med övriga beredda att ändra reglerna för att ge rätt att komma med. Man har alltså sett att det går att ändra regelverk. Jag hoppas verkligen att ska ta tydligt spjärn mot detta när det gäller och vara beredda att inte bara tala tyst utan också öppet när och andra agerar i strid med regelverket. 77 Utrikesminister (S) replik: har helt rätt; man ska inte vara tyst i kritiken. Det är just därför vi aldrig någonsin är tysta i kritiken. Både regeringen, utrikesministern, statsministern och EU-ministern har vid upprepade tillfällen offentligt, i medier, i sociala medier och i de möten som vi har upprepat denna kritik. Där har vi verkligen ett riktigt bra track record. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Dessutom försöker vi påverka genom att till exempel skicka protester till när man använder covid-19 för att begränsa rörelsefriheten för SMM-mission. Tyvärr fick inte detta något bra svar från , utan man valde att bara skicka tillbaka protesten och säga att man inte hade någon del i konflikten. Det var ändå ett försök från trojkan att göra en formell diplomatisk protest. Det tror jag är viktigt, och vi har också varit öppna med detta för att just markera det. När det gäller sanktionerna är vi tydliga med att vi menar att de ska vara kvar. Man ska inte efter eller med anledning av pandemin eller något annat lätta på sanktionsinstrumentet. Det skulle ge intrycket av att det till exempel finns ett visst antal år som är priset för att annektera ett annat land, viss mark eller olika delar av ett annat land och att det sedan skulle vara okej. Det är inte okej. Det finns ingen tidsgräns för att bryta mot folkrätten, utan det brottet står kvar. När det gäller den parlamentariska församlingen har det varit regeringens uppfattning att församlingen själv fattar beslut om vilka som är med och inte med i den. Det lämnar vi till riksdagsledamöterna att besluta. 78 (V) replik: Mäns våld mot kvinnor är ett välkänt problem inom alla länder i . Även om en del länder har kommit en bit på vägen finns det inget land där mäns våld mot kvinnor tas på tillräckligt stort allvar så att kvinnor kan känna sig trygga i sina hem. Däremot finns det en del länder inom där mäns våld mot kvinnor är utbrett och där straffriheten är hög. är ett av de värsta exemplen med runt 10 000 kvinnomord . Skyddslagarna är i stort sett obefintliga. Även hbtq-personer och hbtq-aktivister lever under extrema hot i en del av . har infört hbtq-fria zoner, och i utsätts hbtq-personer för grovt våld utan att rättsväsendet agerar. ser vi hur civilsamhällesorganisationernas krympande utrymme inskränks alltmer. Det sker i omfattande utsträckning i många av medlemsländer. De som står upp för mänskliga rättigheter lever under hård press. Detta är frågor som jag vet är viktiga för regeringen, så jag vill veta hur utrikesminister tänker använda sin roll som ordförande i för att få fart på dessa viktiga frågor. Det är nödvändigt inte bara för de människor som utsätts personligen utan också för samhällen som helhet när deras medborgare inte får verka i ett demokratiskt samhälle enligt de mänskliga rättigheterna. 79 Utrikesminister (S) replik: Låt mig börja med frågan om hbtq-personers rättigheter. Jag kan berätta att det som sker oroar mig mycket, vilket har gjort att jag ringde upp ett av de absolut viktigaste och största , nämligen . Jag hade ett långt samtal med dem i går och fick höra deras analys av situationen och var det är särskilt problematiskt just . Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Jag har jobbat med de här frågorna , så jag är väldigt angelägen om att , när vi nu också har OSSE-ordförandeskapet, fortsätter att vara aktivt i detta. Ett tydligt exempel på att är aktivt är att vi 2018 tillsammans med 15 andra länder aktiverade den så kallade Moskvamekanismen, som syftar till att utreda misstankar om allvarliga övergrepp mot hbtq-personer i . Då samarbetade inte med kommissionen trots att det togs fram en gedigen rapport. När det gäller mäns våld mot kvinnor är det en av de saker som ger anledning till störst oro under pandemin. Vi har i vissa länder sett en ökning av mäns våld mot kvinnor på . Det visar hur utsatta kvinnor är, inte minst i en situation som en pandemi. Dessutom ser vi hur de frågor som gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har tryckts tillbaka med argumentet att det inte är lika viktigt i en sådan här krissituation. Det kommer jag med kraft att motarbeta. Jag får återkomma till civilsamhället. 80 (V) replik: Tack, utrikesminister , för svaret! Just den här kommissionen i där Moskvamekanismen sattes in lyfte också jag fram i mitt anförande. Det är en av , så jag hoppas att det kommer att användas vid fler tillfällen. Detta är som sagt oerhört viktiga frågor, speciellt nu när länder i pandemins namn passar på att försämra människors rättigheter. är en väldigt viktig maktfaktor i världen. Landet leds som alla vet av en president som är nyckfull och uppenbarligen inte så förtjust i multilaterala organisationer eller internationell samverkan. Presidenten har bland annat dragit in stöd till UNFPA, Unrwa och WHO. verkar det som om Trump kommer att se till att lämnar Open Skies, som är ett väldigt viktigt säkerhetspolitiskt instrument. Att de länder som ingår i Open Skies med obeväpnade plan kan flyga över alla territorier som ingår i avtalet gör att det finns en transparens om länders militära förmågor. Det ger även en möjlighet till dialog mellan de länder som ingår i Open Skies. Detta är såklart oroväckande för som organisation, men Trumps attityd till multilateralismen är oroväckande för hela världssamfundet. Därför vill jag fråga utrikesminister om det finns utökade möjligheter till dialog med genom ordförandeskapet i och, om så är fallet, hur utrikesministern kommer att använda sig av den möjligheten för att trycka på vikten av multilateralism och internationella samverkansavtal. 81 Utrikesminister (S) replik: Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Jag tackar för frågan. Vi ser mycket riktigt att drar sig ur multilateralt samarbete på flera håll. Skies är ett avtal som värdesätter väldigt högt. Vi är faktiskt ett av få länder i världen som har egna observationsflyg för Open Skies. Vi har nära följt signalerna om att nu överväger att lämna avtalet. Vi försöker ta upp det i varje kontakt med . Jag har själv haft ett långt samtal – som faktiskt var väldigt bra – med utrikesminister . Trots att vi tyckte väldigt olika i många frågor kunde vi ha en riktig diskussion. Open Skies var en av de frågor jag tog upp. Jag underströk hur viktigt detta är, även om vi ser att det finns fog för en del av den kritik som har. Till exempel borde man titta på möjligheterna att observera nära . Det är dock inget skäl, tycker vi, att dra sig tillbaka. Det är samma sak när det gäller WHO. Där bad jag den amerikanske utrikesministern att omvärdera det beslut som har fattat om att dra tillbaka hela sitt bidrag, som är . Jag fick inte något särskilt stort gehör för det, måste jag erkänna, men jag tror ändå att det är viktigt att ta upp detta konkret och säga att det här tycker vi är problematiskt. Multilateralismen är oerhört viktig. Jag hoppas att kommer att vara med, för vi behöver ett aktivt i det multilaterala arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2019/20:UU8 2019/20:34 och redog. 2019/20:ER1) 82 (C): Återigen ska vi debattera ett betänkande från utrikesutskottet. Utskottet har tagit del av både regeringens skrivelse i och delegationens skrivelse i . Det är naturligtvis viktigt att vi som parlamentariker och som parlament har möjlighet att granska och utvärdera och därmed också både kritisera och rekommendera i debatten för att vi ska få en vägledande bas för både regeringen och delegationen. Det finns de som säger att sådana här betänkanden ska man inte peka ut någonting med utan bara ta del av. Jag tycker inte att det är rätt väg att gå. Parlamentets debatt handlar om att kritiskt granska och utvärdera det år som har gått. var ett viktigt år. Det var ett 70-årsfirande – uppstod som ett svar från länder på vad som hände under . Här har vi basen för vad som sedan kom med Europeiska unionen. De 70 åren är . Rådet har verkligen varit en motor och en drivkraft för att utveckla vår kontinent när det gäller rättsstat, så att människor har möjlighet att få en fungerande rättsprocess om länderna nekar, och att hävda mänskliga rättigheter. Det handlar inte bara om , som är nog så viktig – den är basen för oss och finns i vår grundlag – utan också om en rad andra konventioner som har utvecklats under resans gång, inte bara med konventionstext utan också med en uppföljningsstruktur som gör att man kan se vart vägen leder. Det har varit en viktig resa. Vi har gjort vår hemläxa från FN:s bildande och deklarationen om mänskliga rättigheter i den globala kontexten. Det har som sagt varit 70 viktiga år. Åtminstone av har det delvis varit stökigt. Vi har sett militärkupper också i medlemsländer, till exempel , och militärstyre. Det har inte alltid varit rätlinjigt. Men det har ändå funnits en hantering av de länder som har kommit med. Det har varit någon form av drivkraft att få komma in i rummet där mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat hålls högt och hålls i fokus. Det som har hänt må man väl säga har varit en utmaning för grunderna när det gäller – både för ministerkommittén, regeringarnas mötesplats, och för den parlamentariska församlingen. Naturligtvis fick effekterna av en direkt inverkan på vad som hände i , men naturligtvis också angrepp på 2014. och fram till , egentligen, har alltså det ryska fingret spelat spratt med och dragit med sig en rad andra krafter på vägen. Det har varit där man velat etablera bilden av att dubbla standarder gäller. Man försöker underminera, destabilisera och skapa ifrågasättanden av vad som egentligen är universellt. Man har valt att gå så långt att man som första land har infört en undantagsmöjlighet när det gäller domar om mänskliga rättigheter. Om de strider mot den ryska bilden gäller de inte längre. Det har man slagit fast, och det är klart att andra följer i de spåren. Man kan väl säga att vi upplevde kaviardiplomatins underminerande effekter när korruptionens frätande syra tog sig in i olika strukturer – också dess hus på olika ställen. Detta försökte vi städa upp. och den svenska delegationen var en aktiv kraft för att försöka få upp detta på bordet och försöka städa. Det var svår materia, för det vi såg var något som vi har all anledning att vara vaksamma på: att vi i alla partigrupper har ledamöter som skyddas av våra partier därför att de är en del av gänget. Då är det svårt att ta den här debatten. Man anpassar sig, och det skapas en inre maktstruktur som gör det väldigt svårt att komma till rätta med en del av de problem vi sett. Det gäller också , fru talman. Det vi försökte göra var att hävda den kraft som finns i parlamentarikerförsamlingen, som ju är en rådgivande struktur, och i statut när det gäller parlamentet i form av möjligheten att sanktionera om ett land bryter mot det som slås fast i grundläggande dokument som man skrivit under. Ett sådant grundläggande dokument är att man inte med våld, militärt våld, ska ändra gränser om man är medlem. Det är en grundläggande tanke, en bas: ska inte med militärt våld ändra gränser. Vi har demokrati, vi har rättsstat och vi har ytterst och konventioner för att bygga fungerande samhällen och fungerande strukturer. Men valde att göra detta genom att angripa och illegalt annektera . Jo, blev av med sin rösträtt. har man kämpat för att underminera på olika sätt – och lyckats. , när skulle fira , lyckades den ryska kampanjen nå fram och ändra regelverket både för och för sanktionsmöjligheter. Ändringen gjordes drastiskt – man presenterade inte sina underlag , som normalt sker, utan man gjorde det för att göra det möjligt för att komma tillbaka. Visst fanns det ekonomiska frågor i detta. Men, fru talman, det visade att det är möjligt att ändra regelverk om man bara håller ut och är mest kraftfull. Det är det som är det allvarliga. Vi har en reservation under punkt 1, fru talman, och den yrkar jag bifall till. Vi bör gå vidare med sanktionsregimer och försöka återskapa detta. Det borde gälla både i ministerkommittén och i parlamentarikerförsamlingen. Jag är djupt kritisk mot att det som hände kunde genomföras, och jag noterar att i vart fall ryska medier har uppmärksammat att vi för den här debatten. Jag har haft glädjen att bli apostroferad i Today, och andra medier på grund av vår motion om detta. Ryssarna själva har i sina medier firat att de fick tillbaka rösträtten och att diskrimineringen som pågått på grund av några oförskämda länder och grupper fick ett slut. Det här är illa.