prot · H709121 · 2020-05-14 00:00:00 — Kvinnor finns dock ändå representerade på ledande positioner i församlingen. Det finns tolv särskilda representanter inom , fru talman. Sju av dessa är kvinnor. Här kan jag nämna att det finns en särskild representant för ; det är en kvinnlig parlamentariker från . Det finns också en särskild representant för det civila samhället och samarbete med det; det är en kvinnlig parlamentariker från . Som ni hör är de nordiska länderna väl representerade när det handlar om den parlamentariska församlingen. Slutligen vill jag säga att i tider av oro, nationalism och minskad respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är behovet av internationellt samarbete som störst. Det handlar om samarbete mellan både regeringar och parlamentariker. Endast genom att mötas, diskutera och arbeta fram lösningar på problem kan vi nå en trygg, stabil omvärld som baseras på respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Även nu under covid-19-pandemin fortsätter OSSE-PA:s arbete. Regelbundet, , hålls olika former av webinars, där delegationernas ledamöter inbjuds att delta. Slutligen vill jag rikta ett stort tack till i för dess goda arbete och stöd till oss ledamöter. Jag vill också tacka delegationens ordförande för hans arbete. Jag ser fram emot det svenska ordförandeskapet inom och vill tacka för de signaler som utrikesministern har givit oss i delegationen om en vilja till samarbete. 14 (C): Detta är parlamentets granskning av det som har pågått och halva 2019 när det gäller regeringens arbete i och den parlamentariska delegationen. Det är klart att det är viktigt inte bara för delegationens ledamöter att få berätta utan också för oss som parlamentariker att få diskutera och granska det som händer. Det finns naturligtvis mycket som i grunden är väldigt bra. Odihrs arbete har nämnts tidigare, och det är avgörande för all valobservation som sker i , men också i och övriga . Detta är naturligtvis viktigt. Det som pågår inom ramen för missionen i är viktigt, om än inte tillräckligt. Denna mission visar genom sitt agerande tydligt på begränsningarna i systemet. Där finns en av de aggressiva aktörerna med. Ryska ögon och öron är med. Där finns begränsningarna. Man har inte fått tillträde till hela det ukrainska territoriet. Villkoren sätts av Kreml, och det är klart att det inte är acceptabelt. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () När vi talar om vårt och vår säkerhet är en av de viktiga grunderna Helsingforsslutakten . Då kunde man ändå hitta ett antal principer för vårt umgänge för att bygga säkerhet och gå vidare med ökad transparens och på det sättet försöka höja trösklarna för en öppen konflikt med respekt för territoriella gränser. Efter blev det möjligt att nå en Parisdeklaration, som firar . Det sågs som ett stort framsteg. Vi hoppades då att vi alla var med på samma färdplan. Vi önskade en ny ordning för vårt och för vår samverkan. Men det vi har sett i är en ny verklighet, och den syns också i alldeles entydigt. önskar en återgång till en annan ordning, post och post . Man vill se en ny stormaktspolitik och en ny rysk hegemoni över delar av vårt . I strid med löften, uttalade och underskrivna, har man sökt ändra och ändrat gränser. Man har illegalt annekterat delar av andra länders territorier. Detta fortgår utan att har möjlighet att göra något åt det. är en konsensusorganisation. Precis på samma sätt som i säkerhetsrådet uppkommer problem att nå framgång. Det är klart att det är en utmaning när nu tar på sig ordförandeskapet i . Det är ett viktigt vägval att göra, och det är viktigt att delegationen bestämmer sig för en hållning – ska man vara en trivsam samtalspartner, krockkudden i systemet, eller en röst som står upp för de principer och grunder som vi har haft och också för den tredje dimensionen i säkerhetsbegreppet. Jag noterar att regeringen har utgångspunkten att hela det breda säkerhetsbegreppet ska vara vägledande. Men vi vet att inte minst inte har intresse av att hålla i frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. Om man tar upp det gör man det på samma sätt som , alltså med inställningen att det är interna angelägenheter. Musklerna saknas hos . Det är viktigt att vi är varsamma och aktiva för att säkra att vi inte spelar med i ett spel där vi successivt ändrar verkligheten på nytt till en ordning som Kreml under önskar. Som det ser ut just nu kan vi förutse att han har rätt på sig. Han brukar ju säga att han väntar ut andra. Därför finns det skäl att vara uppmärksam. Det finns skäl att med tydlig röst stå upp för , och de grundläggande principerna om territoriell integritet. Det handlar om att stå upp för mänskliga rättigheter och demokrati, för utan dem och utan rättsstatens principer vet vi att konflikter av annan sort väntar. Det är oerhört centralt att ordförandeskapet inte syftar till att vara stötdämpare, även om jag vet att rollen som ordförande kräver att man inte kan säga allt och att man måste företräda organisationen. Men det är viktigt att det tydligt framgår vad som är uppfattning. Vi ser i många andra sammanhang hur man försöker tysta genom att vara lite bulldozer eller genom att ta ut svängarna och aggressivt angripa. Då har vi en tendens att kliva tillbaka. Det är viktigt att vi inte gör det, för om vi gör det vet vi att andra tappar hoppet och tänker: Okej, då måste vi anpassa oss till den verklighet som vi ser kommer. Och det är det som vill. Det är också viktigt att vara varsam med de krafter som man använder. Vi vet att man använder olika instrument för att destabilisera. Vi måste se på de instrumenten. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Vi vet hur Kreml har använt den rysk-ortodoxa kyrkan för att påverka. Vi ser också hur man med det kristna baneret förtrycker andra kristna grupper. Man stänger kyrkor, och det sker inte bara i utan också i flera andra av OSSE-medlemsstaterna. Man vill att bara en röst ska höras, och det är maktens röst. Man lierar sig med den kyrka som är beredd att ställa upp. Vi måste vara varsamma så att religionen inte blir förtryckets röst. Den måste vara frihetens röst, och friheten måste omfatta också övriga mänskliga rättigheter. Om människor förtrycks, om hbtq-personer förtrycks, om kvinnor förtrycks, om journalister fängslas och om det fria ordet tystas vet vi att då följer också ett förtryck av religionen, oavsett vad man tror på. Det är avgörande att man står upp för de grundläggande värdena, och att man hävdar den tredje dimensionen är centralt. Med detta tycker jag att utrikesutskottet har ett gott råd – att lägga redogörelsen och skrivelsen till handlingarna. 15 (V): Vi har fått OSSE-delegationens årsrapport. Som ledamot i den delegationen vill jag såklart poängtera det jag anser vara viktigt att arbeta med i parlamentariska församling, men jag vill börja med det svenska ordförandeskapet i som börjar . Självklart kommer det mesta som görs under det året att ha något slags koppling till pandemin. Förhoppningsvis har vi då redan kommit en bit på väg i kampen mot pandemins spridning och konsekvenser, men den har redan orsakat så mycket skada att det kommer att ta att komma till rätta med allt. En av de negativa konsekvenser vi ser av pandemin är att det finns ledare inom som har passat på att införa lagar som ger mer makt åt regeringar utan att parlamenteten kan agera. En annan negativ konsekvens är att lagar som påverkar människors liv negativt införs nu när människor inte kan gå ut på gator och torg och protestera eller ens ha möten för att diskutera lagförslagen. Detta hoppas jag att kommer att ta upp under ordförandeskapet. Då regeringen driver en feministisk utrikespolitik förväntar jag mig att som ordförande kommer att driva feministiska frågor som exempelvis aborträtten, mäns våld mot kvinnor och förföljelsen av hbtq-personer. Det jag som delegat i parlamentariska församling vill poängtera är vikten av att ständigt orka lyfta frågor som gäller sådant som många länders parlamentariker antingen vill försämra eller helt ignorera. Då parlament samlar parlamentariker från 57 medlemsstater finns det möjligheter att tala direkt med parlamentariker från de olika länderna, men det främsta arbetet sker ändå under sessionerna. Under sommarens möte antas en resolution för var och en av de tre dimensioner som finns i OSSE-PA. De är den militärpolitiska dimensionen, den ekonomiska och miljömässiga dimensionen och den mänskliga dimensionen. Där har alla parlamentariker möjlighet att lyfta in saker som de anser är viktiga. Till exempel har jag fått med skrivningar om vikten av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och att skolan ska undervisa om det. Eftersom resolutioner i antas med majoritet kan inget land enskilt obstruera när det gäller frågor inom mänskliga rättigheter som de inte vill jobba med. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Resolutionen är visserligen inte bindande, men genom att en majoritet i parlamentet stödde mitt förslag förstod de som är emot kvinnors rättigheter att de är i minoritet. De försökte vinna mark för sin förlegade syn på kvinnor, men vi som är för mänskliga rättigheter visade att vi är fler. Detta var ett viktigt sätt att visa att majoriteten av parlamentarikerna i parlamentariska församling anser att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är så viktigt att vi är beredda att arbeta för att man i undervisningen i skolan ska lyfta detta. Så kan vi stigmatisera dem som är emot mänskliga rättigheter. Inte för att jag tror att auktoritära staters parlamentariker kommer att åka hem och börjar arbeta för mänskliga rättigheter, men i och med att andra länder visar motstånd kommer de att tvingas förhålla sig till att de trots allt enbart utgör ett litet fåtal. kommer att arbeta för att skrivningar om hbtq-rättigheter och SRHR ska finnas med i de årliga resolutioner som antas i organisationen. En annan styrka med är att det finns ett rapporteringssystem för hatbrott, vilket bland annat innefattar brott mot hbtq-personer. Dessutom finns till exempel Moskvamekanismen, som tillsammans med 16 andra länder tog initiativ till. Den ger möjlighet att sända en oberoende expertmission till ett OSSE-land om det bedöms föreligga ett särskilt allvarligt hot mot mänskliga rättigheter, sett till de åtaganden landet har gjort inom organisationen. Bland annat gjordes detta efter att de fruktansvärda brotten mot homosexuella i uppmärksammats. Då framkom inte bara omfattningen av brotten utan även hur de skyldiga fick straffrihet. anser att bör verka för att Moskvamekanismen ska åberopas när hot mot hbtq-personer och hbtq-rörelsen anses vara överhängande. Detta yrkande har lyfts i ett annat betänkande, men jag vill passa på att lyfta det även under denna debatt, för det är en väldigt viktig fråga. Ytterligare en styrka med är Open Skies, som innebär att 34 medlemsländer får genomföra omfattande spaningsflygningar över varandras territorium. Genom dessa flygningar, som måste göras med obeväpnade plan, kan länderna få en överblick över varandras militära och civila infrastrukturer och hålla sig uppdaterade om varandras militära utveckling, vilket är ett sätt att skapa förutsägbarhet och transparens mellan parterna. Det är även ett sätt att skapa dialog mellan länder som annars kanske inte har så många plattformar där de möts. Alltså är Open Skies ett säkerhetsskapande samarbete. kom det fram att överväger att lämna Open Skies, och kom ytterligare information som pekar åt samma håll. Det är olyckligt då de flesta länder som ingår inte har samma övervakningssystem som har och inte på andra sätt kan tillskansa sig den oerhört viktiga informationen. Detta är inte den första internationella organisation som Trump lämnar. Det är allvarligt att en stormakt som väljer att stå utanför multilaterala samarbeten. Det handlar inte enbart om att resurserna inom organisationerna minskar utan även om att president väljer att överge allt fler plattformar för dialog, som ju är en förutsättning för samarbete och säkerhet. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Genom familje- och vänskapsband, arbete i internationella organisationer, utlandsstudier och utrikeshandel är världen starkt sammanlänkad. Då behövs mer öppet internationellt samarbete, inte nationalistisk slutenhet. Civilsamhället har en central roll i demokratiska system och för den demokratiska utvecklingen. Det fungerar som både vakthund och visselblåsare när övergrepp har begåtts, rättigheter kränkts eller utvecklingen är på väg att gå åt fel håll. Det fungerar som ansvarsutkrävare för utlovade reformer och beslut men också som informationskälla såväl för befolkningen inom ett land som för omvärlden. I vissa fall erbjuder civilsamhället tjänster och funktioner som staten inte klarar av att leverera. Det är också i civilsamhället som människor går samman och gemensamt kräver förändring för att få sina rättigheter tillgodosedda och sina livsvillkor förbättrade. Civilsamhället utgör därmed en helt central motvikt till mäktiga politiska och ekonomiska intressen och är en viktig arena för att utjämna ojämlikheter och orättvisor världen över. krymper civilsamhällets utrymme i många länder. Därför är det viktigt att vi i OSSE-delegationen på våra resor alltid ser till att träffa civilsamhällesorganisationer – för att vi ska lära oss mer om situationen i de länder vi besöker men även för att visa organisationerna vår uppskattning för det viktiga arbete som de utför. Jag ser fram emot när parlamentariska församling återigen kommer att ha möten, så att jag både kan lyfta de frågor jag anser är viktiga att belysa och träffa civilsamhällesorganisationer för att knyta fler band och lära mig mer om vår omvärld. 16 (L): I världen pågår nu en bred attack mot den regelbaserade multilaterala världsordningen, som det brukar uttryckas. Det är principer som ska bära upp vår värld. Det är principer som också är väldigt viktiga för oss i . Det handlar om rättsstaten, frihandel, klimatöverenskommelser, en bred säkerhetsordning där man respekterar sina grannländer och så vidare. Allt detta undermineras, men det undermineras inte bara, som man kanske kan tro, av odemokratiska, destruktiva regimer. Det undermineras även av länder i hjärtat av , i hjärtat av västvärlden. Det handlar om fria stater som på olika sätt – till följd av populism, av extremism och av att gaphalsar och lycksökare kommer till makten – driver utvecklingen i en mer auktoritär riktning. Detta hotar i grunden liberala värden och progressiva värden. Det gäller minoriteters rättigheter, kvinnors rättigheter, inkluderande samhällen och så vidare. I stället får vi en politisk utveckling som drivs fram av högljudda attacker på fria medier, av utstämpling av minoriteter, av ökad polarisering och av ökad intolerans och xenofobi. Demokratin genomgår nu sin värsta kris på många årtionden. Den pandemi vi nu ser kommer förstås att förstärka detta. Det finns i alla fall mycket stora risker för det. Vi ser en rad länder som använder den situation som råder till att införa drakoniska inskränkningar och på olika sätt slå ned på oppositionen i landet. Det finns regeringar som vill tillskansa sig mer makt och så vidare. Det finns länder där det ingalunda finns några konkreta besked om att detta sedan kommer att rullas tillbaka och att man ska återgå till ett normalläge. Vi ser nu hur regimer kommer att använda pandemin för att stärka sin egen makt och öka sin maktfullkomlighet. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () I spåren av den ekonomiska krisen ser vi givetvis också att fler människor blir arbetslösa, att risken ökar för att människor söker sig till politiska ytterligheter och så vidare. Jag tycker att det är viktigt, fru talman, att som organisation i denna kontext. Organisationens problem just nu är delvis en följd av utvecklingen i världen, men inte bara. Det är också så att länder aktivt agerar inom för att, så att säga, underminera hela basen, grunddoktrinen, för verksamhet. Jag måste säga att jag tycker att det jobb som svenska riksdagsledamöter gör, som vi hör om i denna debatt, och som den svenska delegationen gör inom är väldigt bra. Man står tydligt upp för viktiga värden och försöker upprätthålla organisationens åtaganden och respekten för grundstatuten och så vidare. är ett viktigt organ. Det är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 medlemsstater. Man har en rad fältmissioner, valobservationer och så vidare. Man har att hantera ett antal frusna eller pågående konflikter, inte minst i , , Transnistrien och givetvis . Om fungerar kan man spela en väldigt viktig roll, vilket vi i förstås strävar efter. Vi har dock sett hur den europeiska säkerhetsordningen i alla fall delvis har satts ur spel av genom överfallet på , annekteringen av , undermineringen av säkerheten i en rad olika länder, hybridkrig och fake news. Inte minst handlar det om diktaturen och förtrycket inom , kanske allra tydligast exemplifierat i mordet på för fyra . Det här innebär att arbete lamslås. Möjligheten att agera begränsas avsevärt när det blir en sådan polarisering i organisationen och så pass starka destruktiva krafter agerar för att ska vara svagt. Men det handlar inte bara om . Det är viktigt att betona det. Det handlar även om flera EU-medlemsstater, exempelvis och som nämnts tidigare i debatten. Det finns även andra stater som inte lever upp till normer, principer och åtaganden. är en sådan stat, som har embarkerat på ett militärt äventyr där man ockuperar delar av norra . Man bedriver ett massivt militärt och polisiärt övervåld och omfattande politisk förföljelse. Man fängslar journalister. Man respekterar inte religionsfriheten, vilket förtjänstfullt togs upp av i ett tidigare anförande. Detta gör att roll som ordförandeland blir väldigt viktig. Dels är det givetvis viktigt att vi på olika sätt agerar för att organisationen ska hålla ihop och fungera, dels är det väldigt viktigt att nu är en tydlig röst för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, för skydd av minoriteter, hbtq-personers rättigheter, kvinnors rättigheter och så vidare. Vi måste förmå att inte tumma på de principerna för mycket, för det finns ett antal stater som inte vill annat än att lura skjortan av demokratierna i de här internationella organen. Det är därför väldigt viktigt att betona det. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Från Liberalernas sida står vi bakom att nu blir ordförandeland, och jag uppfattar också att det finns en bred enighet här i om hur viktiga dessa principer är. 17 Utrikesminister (S): Verksamheten i är av central betydelse för och säkerhet. är ett forum där den europeiska säkerhetsordningen försvaras. Territoriell integritet och gränsers okränkbarhet, förbudet mot våldsanvändning och staters rätt att självständigt göra utrikes- och säkerhetspolitiska vägval utgör några av hörnstenarna i denna ordning. För är värnandet av den europeiska säkerhetsordningen ett vitalt säkerhetsintresse. med sina 57 deltagande stater är också hemvist för det unika, breda säkerhetsbegreppet. I detta sätts demokrati och mänskliga rättigheter i direkt relation till säkerheten såväl inom stater som mellan dem. Med detta som grund har de deltagande staterna accepterat att de mänskliga rättigheterna är gemensamma åtaganden som ska efterlevas och främjas. pågår en väpnad konflikt med nästan dagliga dödsoffer i . aggression mot och den illegala annekteringen av är nu inne på sitt sjunde år. Ingen varaktig lösning finns i sikte. Vi förväntar oss att alla parter, i synnerhet , uppfyller sina åtaganden i den så kallade Minsköverenskommelsen, som ska skapa förutsättningar för en hållbar politisk lösning på konflikten i östra . har en central roll för att övervaka situationen på marken och leda de samtal som förs i den trilaterala kontaktgruppen. Utöver den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av pågår ett antal utdragna konflikter i och södra . I är den demokratiska utvecklingen hotad. På västra pågår transition mot rättsstatlighet. Vi har sett viktiga framsteg men också brister i ländernas reformansträngningar. I samtliga dessa geografier är närvarande till stöd för länderna och som tidig varningsfunktion genom fältmissioner och genom de autonoma institutionerna Odihr, Mediefrihetsrepresentanten och Högkommissarien för nationella minoriteter. I vissa av de utdragna konflikterna har OSSE-ordförandeskapet särskilda och personliga representanter som har en roll i de olika förhandlingar som pågår för att uppnå fredliga lösningar. Det är tydligt att spelar en avgörande roll i samtliga säkerhetspolitiska konflikter som påverkar vår region. Den samsyn som finns mellan partierna i riksdag avseende den grundläggande inriktningen i vår utrikes- och säkerhetspolitik är en styrka för agerande i och har varit så . Vi är i drivande för att utkräva ansvar för brott som begås mot säkerhetsordningen och kränkningar mot åtaganden om de mänskliga rättigheterna, och vi stöder organisationens autonoma institutioner som verkar för att stärka respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. Vårt politiska engagemang matchas också av ekonomiskt stöd. Bland annat stöttar vi genom särskilda projekt exempelvis kontoret för mänskliga rättigheter och övervakningsmissionen för . Vi bidrar till valobservationsmissioner. Den skrivelse som regeringen presenterat för beskriver verksamheten i och . I skrivelsen redogörs för detaljerna kring det svenska engagemanget. Skrivelsen beskriver också hur verksamheten i tre dimensioner har fortlevt . Det står klart att konflikterna påverkar samarbetsklimatet i organisationen. Av den anledningen är det just nu mycket svårt att åstadkomma beslut som skulle bidra till att stärka respekten för den europeiska säkerhetsordningen eller andra viktiga åtaganden. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Det som inte nämns i skrivelsen, eftersom det inträffade efter den period som skrivelsen avhandlar, är ju att har utsetts till organisationens ordförande . Att ska inneha ordförandeskapet för är en naturlig konsekvens av vårt långvariga engagemang för säkerheten i . Vår viktigaste uppgift blir att använda den viktiga plattformen som ordförandeskapet ger för att värna den europeiska säkerhetsordningen och det breda säkerhetsbegreppet. I en orolig omvärld är det ett uppdrag som är extra viktigt men också extra svårt. Givet de svåra motsättningarna i organisationen behöver vi ha realistiska förväntningar på vad vi kan uppnå som ordförande. Förberedelserna inför ordförandeskapet är i full gång. I det första skedet arbetar vi tillsammans med departement, myndigheter, tankesmedjor, civilsamhället och naturligtvis för att ta fram de prioriteringar som ska vägleda vårt ordförandeskap. Jag är mån om att ha den dialogen med och ser fram emot våra fortsatta kontakter i den här frågan. 18 (M) replik: Jag har ett par frågor till utrikesministern. De första handlar om observatörerna i . Observatörerna är viktiga. Även om deras mandat är begränsat är det viktigt att styrkan finns kvar. Jag vet att observatörsstyrkan regelbundet har problem med ekonomin, och det finns krafter som motarbetar att observatörsstyrkan även i fortsättningen ska ha ekonomiskt stöd för att kunna utföra sitt uppdrag. Hur kommer att ställa sig i denna fråga under det svenska ordförandeskapet? Kan vi här få ett löfte att regeringen kommer att arbeta för att det ska finnas finansiellt stöd för observatörsstyrkan? Jag undrar också om det finns intentioner att försöka utveckla observatörsstyrkan. Jag tänker här på , och . Den ryska aggressionen har visat sig tydligt där och blivit alltmer framträdande. Till exempel har det arrangerats val i med ryskt bakgrundsstöd. Det finns också åtskilliga exempel på militära övergrepp. Här skulle det behövas fler observatörer och stöd för rätt till sitt territorium. Jag hoppas att kommer att arbeta för att hålla fokus på den europeiska säkerhetsordningen nu när covid-19 härjar.