prot · H709141 · 2020-06-17 00:00:00 — Dessutom skulle det skicka en viktig signal: att staten anser att fortsatta investeringar i återvinning från deponier är något att satsa på. En generell skattebefrielse är dessutom att föredra eftersom det skulle förenkla hanteringen för de företag som arbetar med detta och öka lönsamheten och attraktiviteten i att bedriva sådan verksamhet. Eftersom det nu har gått frågan utreddes och utvecklingen går fort borde regeringen utreda frågan igen. föreslår därför att tillkännager detta för regeringen. Jag yrkar bifall till reservation 1. Avslutningsvis vill jag tacka fru talmannen, utskottskansliet och kollegorna i skatteutskottet och önska en glad sommar. 24 (S): Vissa ändringar i avfallsskattelagen debatterar vi ändringar i avfallsskattelagen. En kort tillbakablick påminner oss om varför vi har den här typen av skatter. Tanken, för lite , med att införa avfallsskatt var att öka de ekonomiska incitamenten för att behandla avfall på ett bättre sätt utifrån ett miljö- och naturresursperspektiv. Då infördes även skattebefrielse för vissa avfallsslag som det inte fanns några miljömässigt bättre alternativ för än deponering. Mycket har hänt . Skatteregler och andra styrmedel har tillsammans med teknikutveckling och ökad miljömedvetenhet lett till stora beteendeförändringar i vårt samhälle. I miljöfrågorna har vi gått alltmer mot idén om en cirkulär ekonomi, det vill säga återvinning och återanvändning. Det kräver också en sortering av avfallet. Vi har lämnat de enorma osorterade soptipparna bakom oss. Det är bra. Deponi ska enbart användas när ingen annan lösning finns, men teknikutvecklingen reducerar ständigt behovet. Där det finns vilja sker också förändring. Teknisk utveckling faller inte ned från himlen utan tillkommer genom en kombination av ekonomiska incitament och politisk vilja att satsa på olika typer av forskning och utveckling. Politiken kan också påverka ekonomi och företag. , senare en av våra främsta miljöministrar, drev som SSU-ordförande på för katalysatorer för avgasrening, och hon kritiserade . Katalytisk avgasrening blev en självklarhet, och det var inte marknaden utan politiken som drev på för den utvecklingen. Politik är för oss socialdemokrater att alltid vilja förbättra. diskuterar vi mindre, men väldigt tekniska, förändringar i den befintliga avfallsskattelagen. Jag har sammanfattat förslaget: Skatt som betalats för avfall som deponerats eller förvarats på en anläggning som är skattepliktig ska återbetalas för det avfall som förs ut från en sådan anläggning under vissa villkor. slopas befrielsen från avfallsskatt för returfiberavfall och avsvärtningsslam från upparbetning av returpapper samt för kolavfall, stoft och slam från rening av rökgaser vid framställning av aluminium. Ett tillägg till det befintliga undantaget från avfallsskatt är att det även ska innefatta sand. Slutligen föreslås att gränsvärdet för hur mycket cesium som får ingå i biobränsleaska som befrias från avfallsskatt ska uppdateras. De ändringar jag precis läst upp är resultatet av ett uppdrag som och fick i syfte att föreslå ändringar som gynnar sanering av nedlagda avfallsanläggningar. Utan att vidare gå in på fler detaljer vill jag yrka bifall till regeringens proposition och avsluta med att kommentera den reservation och det särskilda yttrande som tagits upp av andra partier. Jag delar uppfattningen att vi behöver både förenklingar och en större översyn av skattesystemet. Däremot anser jag att det behöver ske utifrån perspektivet att vi ska möjliggöra finansiering av en ännu starkare välfärd och mer jämlikhet. Jag ser verkligen fram emot större skatterabatter. Men behöver vissa regler uppdateras allteftersom miljövänligare alternativ till deponering blir möjliga. Det är nödvändiga justeringar, inte minst med hänvisning till de EU-regler som vi behöver förhålla oss till. Vissa ändringar i avfallsskattelagen Med det sagt tackar jag för det gångna riksdagsåret och önskar alla en glad midsommar. 25 BORIANA (M): Förslagen på ändringar i avfallsskattelagen är bra, och vi moderater har inte några invändningar mot dem. Men dessa förslag åtgärdar inte den grundläggande problematiken med avfallsskattens konstruktion och inriktning. Därför anser vi att det är dags att ta ett helhetsgrepp och göra en översyn av avfallsskattelagen. Deponi är det sista steget i avfallshanteringen. När det inte går att återvinna och återanvända hamnar avfallet på deponi. Avfallsskatten infördes med syftet att minska deponeringen av avfall och i stället stimulera förebyggande, återvinning och återanvändande. Lagen har varit framgångsrik. deponeras av de svenska hushållens avfall, vilket betyder att den miljöstyrande effekten av lagen har ebbat ut. Skatteintäkterna har också sjunkit, från ungefär 200 miljoner när skatten infördes till 2019, trots att skatten har mer än fördubblats från per ton till per ton. Det är inte skatten på avfall ensam som har lett till den drastiska minskningen av avfallet. Andra styrmedel har också spelat stor roll, som förbudet att deponera organiskt avfall och brännbart avfall. Likaså har reglerna om producentansvar, ökade mål för återvinning och insamlingen av matavfall lett till att människor och företag blivit mer medvetna om vikten av att undvika deponering. Det som främst hamnar på deponier är industriavfall som är skattebefriat, till exempel schaktmassor från gruvindustrin eller förorenad jord från marksanering. En vanlig avfallsanläggning arbetar för det mesta med att återvinna och bearbeta avfall. De gamla soptipparna är borta. sker det högteknologisk återvinning av material, sortering, behandling av förorenade jordmassor, hantering av askor och så vidare. Denna diversifiering har gjort att hanteringen av avfallsskatten utvecklats till en stor administrativ börda. Skatt tas ut på allt som förs in på en avfallsanläggning, och avdrag medges för sådant som förs ut för annan behandling än deponering. Det säger sig självt att alla befrielser och undantag i avfallsskattelagen gör att det går åt alldeles för mycket administrativa resurser både från de skattskyldiga och från . Det är resurser som kunde ha använts till något annat än byråkrati. presenterades en rapport gjord av . Den visar att avfallsskatten är en samhällsekonomisk förlustaffär. Enligt samma rapport är förlusten 30–, ungefär detsamma som den direkta skatteintäkten, vilket betyder att såväl den ekonomiska som den miljömässiga effekten av skatten är mycket tveksam. Därför vore det mycket önskvärt att se över avfallsskatten. Min kollega från Socialdemokraterna, , sa att hon inte är emot det så länge de intäkterna kommer in. Men eftersom det knappt kommer in några intäkter utan detta bara belastar företag med en massa regelkrångel, administrativa avgifter och så vidare borde det vara självklart att vi ser över lagen. avskaffade med goda resultat sin avfallsskattelag . Vi skulle kunna titta på hur de har gjort och om det är ett bra exempel som vi kan kopiera. Eller så kan vi välja någon annan väg och utforma lagen på ett bättre sätt, så att den stimulerar till ökning av återvinningen och återanvändningen och minskning av avfallet. Vissa ändringar i avfallsskattelagen Jag önskar fru talmannen en riktigt fin sommar. Samma önskning har jag till mina kollegor i skatteutskottet, till vårt kansli och till alla andra. 26 (C): Vi har att hantera ett förslag som har sin grund i flera olika miljöaspekter. Det är en aning komplicerad materia. Jag måste tillstå att jag har hanterat och lärt mig en del för mig tidigare obekanta kemiska begrepp när jag läst detta betänkande. LSA, lagen om skatt på avfall, syftar bland annat till att styra avfall från deponi till mer miljösmarta sätt att hantera avfall. Enbart det som inte går att ta om hand på annat sätt ska deponeras. Som tur är går tekniken framåt, som vi har hört många andra säga här före mig. minskar just det avfall som hamnar på deponi. Dessutom finns det resurser kvar att hämta i det material som tidigare deponerats. Här träffar dagens betänkande sitt första syfte, nämligen att utvinning av material och mineraler från nedlagda deponier ska underlättas. Detta kan göras vid exempelvis behov av sanering av gamla deponier eller för att just den marken behövs för andra ändamål. Om det vid en deponiåtervinning kvarstår material som återigen behöver deponeras ska det inte beskattas en gång till, och för det material som kan återanvändas ska skatten återbetalas. När LSA infördes föreslogs en skattebefrielse för vissa avfallsslag, huvudsakligen branschspecifikt industriavfall. Utgångspunkten då var att det för dessa avfallsslag och behandlingsmetoder inte fanns något miljösmartare alternativ till deponering . Det bedömdes inte heller finnas möjligheter att minska mängderna genom andra processer, andra val av råvaror och så vidare. En avfallsskatt på detta avfall skulle därmed sakna styreffekt. Om nya miljövänligare alternativ till deponering tas fram ingår undantagen och avdragen inte längre som en grund för skattebefrielse. Om materialet ändå hamnar på deponi sker det beskattning via LSA. I förslaget omfattas exempelvis returfiberavfall inte längre av skattebefrielse, eftersom det är mycket bättre att till exempel förbränna det avfallet än att deponera det. Det här har goda syften. Man ska inte deponera sådant som kan återanvändas, och man ska gynna återvinning av deponier. Frågan är om förslagen tjänar sitt syfte på bästa sätt. Kan man gynna återvinningen av deponier på ett ännu bättre sätt? I betänkandet resoneras om att det är svårt med gränsdragning för vad som är gammalt och nytt avfall. Det kan leda till att företag underlåter att betala avfallsskatt för det som ska beskattas. Jag hör till dem som tror att företag inte vill fuska utan att de vill göra rätt för sig bara det är enkelt och tydligt. Jag vill avsluta mitt anförande med att till stora delar instämma i särskilda yttrande om att avfallsskattelagen precis som skattesystemet i stort behöver ses över för att fungera optimalt. Minskade behov, fungerande styreffekter och inte minst administrativa kostnader för myndigheter talar för att en översyn behövs. Med det sagt tänker jag inte nyttja mer än tre och en halv minut av mina föranmälda åtta minuters talartid. Vissa ändringar i avfallsskattelagen Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tackar mina kollegor i utskottet, alla övriga ledamöter och samtlig personal för ett fantastiskt jobb. Det har varit ett mycket roligt och annorlunda riksdagsår. Tack, och trevlig sommar! 27 (MP): Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det är bra att omotiverade undantag som hindrar en cirkulär ekonomi avslutas. Jag vill passa på att bredda diskussionen även till utvinningen av naturresurser och material. Det är just utvinningen och bearbetningen som står för av förlusten av biologisk mångfald. Det är också av klimatpåverkan som kan finnas i det stadiet. Av allt avfall i kommer ca avfall från hushåll. Det kan jämföras med avfall från gruvbrytningen. Det sistnämnda är det som är befriat från deponiskatten eller avfallsskatten. Det är viktigt att nämna den faktorn. Det visar på hur skevt det är. Vi vågar inte beskatta själva uttaget och utvinningen. Det finns även beräkningar som visar att metall från ett ton bottenaska kan ersätta gruvavfall. Vi måste behålla helhetsbilden och våga ratta på olika ställen i hela kedjan om vi ska kunna få en cirkulär och giftfri ekonomi. Vi har också mineralavgiften i som ligger på skämmiga . Den är internationellt sett väldigt låg. Det finns inga krav på att gruvföretag ska kunna ta ekonomiskt ansvar vid oförutsebara händelser och återställa marken efter sådana, utan det läggs på skattebetalarna. Jag vill därför poängtera hur viktigt det är att vi lägger skatten även vid själva uttaget. Vi måste kunna göra rätt från början. Vi måste fortsätta att plocka fram incitament för giftfria cirkulära system och satsa på produktdesign, forskning och pilotprojekt. Det är egentligen bara de tilläggen jag vill göra till debatten. Som min kollega nämnde är det en ganska komplicerad text. Jag tänker inte försöka att upprepa den. Jag säger i stället tack till mina utskottskollegor, alla riksdagsledamöter och all personal. Jag önskar er alla en trevlig sommar! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 12 om konsumentskyddet på det finansiella området betänkande 2019/20:CU24 om konsumentskyddet på det finansiella området (skr. 2019/20:128) om konsument-skyddet på det finansi-ella området 28 (SD): står jag här i stället för på grund av rådande situation och ska därmed läsa upp hennes anförande i debatten. debatterar vi regeringens skrivelse med anledning av om konsumentskyddet på det finansiella området. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. I rapporten redovisar sin granskning av statens tillsyn kopplat till konsumentskyddande regelverk. Granskningens syfte har varit att undersöka om regeringen, och har skapat förutsättningar för att tillsynen ska kunna bidra till ett högt konsumentskydd inom området. konstaterar i rapporten att trots att förutsättningarna stärkts för ett högt konsumentskydd på den finansiella marknaden sedan den senaste granskningen upplever konsumenterna att problemen ökar. Det är inte lätt att vara konsument , och det finns mycket kvar för regeringen att göra för att uppnå ett fullgott konsumentskydd. Åtgärder som skulle underlätta för konsumenter är till exempel bättre ursprungsmärkning och innehållsförteckningar, särskilt konsumentskydd för barn och unga i den digitala världen och skärpta regler vid telefonförsäljning. Ytterligare åtgärder som skulle förbättra för konsumenterna är möjligheten för myndigheter att dela information med varandra. Med dagens regelverk sätter sekretessreglerna stopp för den typen av informationsutbyte, vilket är olyckligt. Reglerna om sekretess finns till för att skydda den enskildes uppgifter gentemot det allmänna och ska inte utgöra hinder för informationsutbyte mellan myndigheter. konstaterar också i sin rapport att offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) sätter vissa hinder för ett effektivt informationsutbyte mellan de myndigheter som omfattas av granskningen. Det är därför angeläget att regeringen tillsätter en utredning för att se över hur sekretessbestämmelserna kan förändras för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter som den enskilde är skyddad. 29 (S): debatterar vi civilutskottets betänkande 24 om om statens tillsyn och konsumentskydd på det finansiella området. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och att rapporten läggs till handlingarna. Finansiella produkter och tjänster är något som används av i princip alla i samhället. Utan effektiva lösningar för sparande, lån och försäkringar skulle det moderna samhället inte fungera. Utbudet av finansiella tjänster är stort. Konsumenterna upplever det ofta som komplicerat att välja rätt. Konsumenten har ett väldigt stort kunskapsunderläge gentemot säljaren av finansiella tjänster. I rapporten från granskas regeringens, och arbete med det konsumentskyddande regelverket kring dessa frågor. Det finns synpunkter som har riktats till myndigheterna och regeringen. Jag tänker främst fokusera på regeringens synpunkter och bedömningar av iakttagelser i rapporten. om konsument-skyddet på det finansi-ella området Regeringens generella mål för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar situation för konsumenterna. Ett högt skydd på det finansiella området är en viktig fråga för regeringspartierna. Det är glädjande att kan se att flera framsteg har gjorts. Styrningen har gjorts tydligare, granskningen har förbättrats och rapporteringen till har också ökat. Rapporten nämner såklart även klagomål och att dessa kan ha sin grund i olika saker. Det gäller till exempel bankernas öppettider, kortbetalningar, teknisk service och annat. Andra synpunkter gäller sådant som rör myndigheterna och regeringen. Det finns ett antal problem inom regeringens ansvarsområde som anser behöver ses över. Det nämns bland annat statistik som visar på ett ökande antal ansökningar om betalningsförelägganden från finansiella företag. Detta visar på vikten av effektiv tillsyn och samarbete mellan och så att bestämmelserna i konsumentkreditlagen följs. Regeringen ser allvarligt på denna utveckling med betalningsförelägganden och har därför vidtagit åtgärder för att skärpa lagstiftningen om marknadsföring av kreditalternativ vid e-handel. När du handlar via nätet ska kreditalternativet inte komma upp överst, och det ska heller inte vara ikryssat i förväg. För att stärka konsumentskyddet har regeringen även vidtagit andra åtgärder. Man har remitterat en promemoria om stärkt konsumentskydd på inlåningsmarknaden. Ny lagstiftning har införts för försäkringsföretagens uttag av avgifter vid återköp och flytt av individuella personförsäkringar, och en ny reglering för tjänstepensionsföretag har införts. Ett annat problemområde som har funnits är konsumentskydd inom premiepensionssystemet. Här har det funnits brister, enligt , och det har förekommit både olagliga och olämpliga aktiviteter på området. Flera åtgärder har vidtagits i närtid för att få bukt med det här problemet. Telefonförsäljning och marknadsföring av fonder och tjänster kopplade till premiepensionsområdet har förbjudits . Telefonförsäljningen hade varit en så stor källa till problem att synpunkter och klagomål till gick ned efter att detta införts. Kraven på de fonder som deltar på fondtorget har också höjts betydligt, och samarbetsavtalen har blivit mer omfattande. har dessutom numera en löpande uppföljning av bolagens efterlevnad av kraven. Dessa förändringar har genomförts för att skapa ett tryggt och hållbart premiepensionssystem i väntan på att ett nytt regelverk med ett fondtorg finns på plats. bedömer att de åtgärder som har vidtagits väsentligt har stärkt konsumentskyddet på detta område. Det skulle kunna förbättras ännu mer, men då gäller det faktorer som ligger utom svenska myndigheters kontroll. om konsument-skyddet på det finansi-ella området Regeringspartierna är överens med om att det krävs tydligare krav inom EU-samarbetet. Krav på att tillsynen bedrivs effektivt i alla medlemsstater skulle kunna förbättra konsumentskyddet ännu mer. I betänkandet finns en reservation om att offentlighets- och sekretesslagen innebär vissa hinder för en effektiv samverkan mellan myndigheter. Frågan nämns i rapporten, och regeringspartierna instämmer i bedömning av problematiken. Regeringen har redan beslutat om vissa förordningsändringar till och för att komma till rätta med problemet. inkom också en myndighetsgemensam rapport om hur man ska samverka och lämna ut uppgifter mellan respektive myndigheter. Denna rapport ligger nu till grund för arbetet med att förbättra reglerna kring sekretess och offentlighet på området. Frågan beredes just nu inom , och eftersom frågan är under beredning ställer varken jag eller utskottet oss bakom motionen och reservationen. Med detta sagt vill jag önska fru talmannen och ledamöter en trevlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) rapporter om stödet till kommuner för ökat bo-stadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering § 13 rapporter om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering betänkande 2019/20:CU25 rapporter om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering (skr. 2019/20:40 och skr. 2019/20:71) 30 (SD): till kommuner för ökat bostadsbyggande innehåller omfattande kritik, och vi delar den kritik som har framförts kring stöden. Det har saknats tydliga riktlinjer och återkoppling kring effekter av det stöd som har delats ut från staten. Trots dessa brister har vi sett ett fortsatt stöd, den så kallade byggbonusen, under både 2017 och 2018 efter att stödet infördes . Trots kritiken har regeringen valt att lägga till handlingarna utan utvärdering. Vi anser att det är problematiskt, eftersom det handlar om så stora summor i statens budget och man behöver dra lärdom av effekterna. Byggbonusen kom till som en del av migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och dåvarande Alliansen. Det är det som ligger till grund för dessa insatser från staten. Det är väl också anledningen till att står här ensamma i kammaren och debatterar denna byggbonus med regeringen och Socialdemokraterna. Det har varit ett omfattande stöd till bostäder riktade till nyanlända migranter i , i förhållande till anslagen i utgiftsområde 18 som handlar om bostadspolitiken. noterar i rapporten att bostadsbyggandet inte har varit tillräckligt, trots de insatser som har gjorts på området. Många svaga grupper, unga som äldre födda i , har förbisetts i dessa insatser från regeringen. Mycket lite har gjorts för att ordna bostadsförsörjning för dessa grupper på bostadsmarknaden. rapporter om stödet till kommuner för ökat bo-stadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering Vi har sett att befolkningen ökar kraftigt utan att bostadsbyggandet följer med. Hade man valt att se dessa problem i ett tidigare skede hade man kanske kunnat se till att unga inte tvingades bo hemma utan möjlighet att flytta hemifrån och komma in i vuxenlivet. Man kanske inte hade varit tvungen att avstå från till exempel familjebildning, och man hade kanske sluppit välja att bilda familj under trångbodda förhållanden. I sin iver att rädda ansiktet angående den havererade migrationspolitiken införde regeringen denna byggbonus. Stödet har anpassats enligt en fördelning som anger att av stödet ska gå till de kommuner som har tagit emot en större andel migranter. Det finns alltså en koppling till anvisningslagen, eller bosättningslagen – vad man nu vill kalla den. De som tar emot en högre andel migranter får också ett högre stöd. Man fördelar alltså stödet utifrån kvoterna i anvisningslagen som infördes . Utifrån det kan man få tilldelat en summa från staten i form av byggbonus. Detta har enligt rapporten försvårat budgetprocessen för kommunerna att kunna anpassa sig och använda stödet, vilket är en av orsakerna till att man inte har kunnat få så stor effekt av detta stöd från staten. Problemen är med andra ord flera. Ett annat problem är att inte alla kommuner har haft möjlighet att ta del av stödet i samma utsträckning. Oavsett om det handlar om inflyttning till kommunen från andra delar av eller inflyttning av personer som är födda i ett annat land, alltså nyanlända migranter, anser vi att ett stöd för bostadsbyggande ska gå till alla kommuner. Vi har trots allt väldigt många tillväxtkommuner och tillväxtregioner som är i behov av fler bostäder men som har problem när det gäller tillväxten. Företag som behöver expandera och som behöver kompetens har nämligen inte möjlighet att rekrytera på grund av den stora bostadsbristen. Det här är såklart ett allvarligt problem, och vi menar att alla ska ha samma möjlighet att ta del av byggbonusen. Detta har regeringen inte möjliggjort för alla kommuner på grund av att det är anpassat efter hur många migranter en kommun har tagit emot. Detta är alltså totalt kontraproduktivt när det gäller att skapa jobb och förutsättningar i integrationssyfte. Jag förstår inte hur man har kunnat komma fram till den här lösningen. Vi delar bedömning. anser att regeringen bör utreda hur anslaget används, vilka kommuner som har kunnat ta del av det och vad anslagen har använts till. Vi menar också att stödet ska utredas för att dra lärdom inför framtida utformning av stödet, vidare att stödet ska samordnas med kommunernas planerings- och budgetprocess samt att återrapporteringskrav och uppföljning bör ses över. Vi menar också att stödet inte ska föranleda att migranter ges förtur på bostadsmarknaden. Med de orden, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation i betänkandet. 31 (S):