prot · H70990 · 2020-03-19 00:00:00 — Många av dessa kommer att sova bättre när detta väl har klubbats. Jag läste själv min högskoleutbildning på distans, till fritidspedagog för övrigt, och jag tycker att det fungerade hur bra som helst. Jag tror att det här kommer att lösa sig. Jag kommer kort att ta upp några av våra övriga förslag i betänkandet. Det fanns några motioner om ersättningssystemet i det här blocket. Rent allmänt tycker vi att ersättningssystemet, och regeringens mål för övrigt, främjar kvantitet framför kvalitet alltför mycket. Det var lite det som var inne på. Styr- och resursutredningen, , presenterade ett förslag där regering och högskolor skulle diskutera sig fram till antalet platser på olika utbildningar för att sedan teckna ett kontrakt. Det skulle med denna modell bli en mer adekvat fördelning av kursplatser nationellt. Med det sagt anser vi inte att man ska sänka kraven för att komma in på högskoleutbildningarna rent allmänt. Studenterna måste ju ha en rimlig chans att klara utbildningarna också, utan att avhoppen blir alltför många. Här har vi ett utmärkt exempel i lärarutbildningen, där studenter kommer in på extremt låga poäng genom högskoleprovet. Vi vet att det tornar upp sig mörka moln vid horisonten i skepnad av allvarlig lärarbrist. Trots lärarbristen måste de lärarstudenter som lyckas ta sig igenom utbildningen kunna göra ett gott jobb med våra elever. Det borde gå att säkra kvaliteten på lärarutbildningarna utan att dra ned på antalet studieplatser. Vi har ju en skriande lärarbrist , och den kan bli ännu mer skriande . För att locka fler studenter till lärarutbildningen är vi i SD övertygade om att vi måste förbättra arbetsmiljön för lärarkåren snarare än att kasta statliga pengar efter de lärare som arbetar i stökiga klasser. En annan angelägen åtgärd för att säkra rimlig genomströmning och för att blivande lärare ska klara av sitt viktiga arbete är att färre ska komma in på lärarutbildningarna genom högskoleprovet och att fler ska tas in genom betyg eller antagningsprov. Det är en enkel men effektiv åtgärd som inte behöver kosta särskilt mycket. Det finns förslag både från oss och från andra partier om att koncentrera lärarutbildningarna till färre studieorter. Jag tycker att det är en väg att pröva om det finns lärosäten som inte lyckas upprätthålla kvaliteten på utbildningarna. Enligt en undersökning av UKÄ finns det brister på hälften av landets lärarutbildningar. Undersökningen gjordes av UKÄ 2019, och rapporten konstaterade att det fanns brister i examensmålen och för lite disputerad personal. Mot bakgrund av detta anser vi att det är dags för regeringen att vidta åtgärder som säkrar kvaliteten på våra lärarutbildningar. Det handlar i grunden om våra elevers framtid i en hårt konkurrensutsatt värld. 22 (C): Vi debatterar högskolan, men jag vill med anledning av den situation som just nu råder runt om i landet börja med ett enormt tack till hela sektorn. Jag vill tacka alla lärare som just nu håller på och ställer om sina kurser till distansutbildningar och andra examinationsformer för att kunna hantera den nya situationen. Jag vill tacka alla de studenter som är delaktiga och bidrar till att den omställningen och flexibiliteten fungerar på ett smidigt sätt. Inte minst vill jag tacka de studenter inom sjukvårdsyrken som ställer sig till förfogande för att bistå i den situation vi har. Jag vill också tacka de kemistudenter som för att kunna bidra till sjukvården har startat produktion av handsprit, som det råder väldigt stor brist på . Men jag vill också tacka regeringen för samarbetet för att i den här situationen få på plats regelverk som gör att studenter kan känna trygghet i att den försörjning de har kommer att fortsätta även om situationen skulle se annorlunda ut framöver. Det är en svår tid då samhället prövas. Den flexibilitet vi just nu ser är imponerande och fantastisk. Det här är någonting vi verkligen behöver ta fasta på framöver. I betänkandet behandlas motioner gällande högskolan. Vi i står givetvis bakom samtliga av de förslag vi har lagt fram, men vi yrkar bifall endast till vår reservation nr 2. Högre utbildning är en viktig samhällsfunktion. Den ger studenterna såväl bildning som utbildning. Den bidrar till att nya kunskaper och innovationer kommer ut i samhället. Den bidrar till att företag och offentlig sektor kan få tag i rätt kompetens för att möta de utmaningar som de står inför. Högre utbildning är helt enkelt helt avgörande för samhällets utveckling. Högre utbildning i är i grunden väldigt bra. Men den kan givetvis förbättras och utvecklas. Det är mot den bakgrunden vi har lagt fram våra förslag från . Vi vill stärka kvaliteten inom den högre utbildningen. Vi vill se till att utbildningarna i större utsträckning möter de behov som finns på arbetsmarknaden, såväl i utbildningarna som genom att få fler studentmedarbetarskap på plats. Vi vill skapa bättre möjligheter att studera och arbeta parallellt. Vi vill premiera lärosätena utifrån kvalitet. har fokus hamnat på den kris och utmaning vi nu står inför. Men startade också antagningen till högskoleutbildningarna . Den stänger och är viktig för många studenter som ska göra ett av sina absolut största val i livet. Det är en stor investering när det gäller både tid och resurser för den enskilde att välja vilken utbildning man ska gå på. För del vill vi göra det lättare för elever och studenter att göra så väl informerade och väl avvägda val som möjligt. Vi har därför förslag på att underlätta det genom att skapa ett bättre system för de studenter som funderar över utbildningarna. Till exempel finns det i våra grannländer och bättre system, där man kan få del av tidigare studenters erfarenheter och få möjlighet att se hur arbetsmarknadsetableringen ser ut för olika utbildningar. Detta vore väl värt att få på plats. Lärarutbildningen är en fråga inom den högre utbildningen som är ständigt diskuterad. Just nu pågår ett antal utredningar när det gäller att stärka lärarutbildningen. Vi från vill också se till att få en bättre lärarutbildning genom att underlätta för att få till fristående lärarutbildning på ett lärosäte som har målsättningen att vara ledande vad gäller såväl utbildnings- som forskningsfaciliteter – ett Handels för lärarutbildning helt enkelt. Jag vill återigen lyfta fram det arbete som just nu sker på lärosäten bland lärare och studenter och som möjliggör att utbildningar kan fortsätta i den extraordinära tid som vi just nu befinner oss i. Lärosätena är viktiga samhällsinstitutioner som ofta anklagas för att vara stelbenta och oflexibla. Den senaste veckans utveckling har gett mig och alla andra motbevis – när det väl krävs kan lärosätena faktiskt vara väldigt flexibla och se till att ställa om. Det är jag väldigt imponerad av, och det gör mig otroligt stolt över svensk högre utbildning. 23 (M) replik: Herr ålderspresident och ! Jag vill bara yrka bifall till rätt reservationer, tyvärr, eftersom jag i båda mina anföranden har lyckats helt svamla till det. Jag yrkar bifall till reservation nr 7 i UbU11 och reservation nr 13 i UbU15. (ÅLDERSPRESIDENTEN: Det är inte möjligt att yrka i ett tidigare ärende när klubban fallit.) Då är det reservation 13 jag yrkar bifall till i den här debatten. 24 (KD): Dagens sjukvård, utveckling och konkurrenskraft, är gårdagens forskning. Att förmedla kunskap är en av de viktigaste uppgifterna vid våra lärosäten. Tillgång till kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö och en studiesocial trygghet är därför viktig. Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata alla intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. Det ska vara möjligt att studera vid högskola eller universitet oavsett om du kommer direkt från gymnasieskolan eller om du är en ensamstående småbarnsförälder, och oavsett om du är uppvuxen i en akademikerfamilj eller i ett arbetarhem. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Vi kristdemokrater värnar akademins autonomi. Det är viktigt att få tänka nytt, fritt och obekvämt. Excellens ska vara drivande. Konkurrens om de externa rådsanslagen är en viktig drivkraft för att ska vara en ledande kunskapsnation. krävs det riktade resurser för att skapa en tryggare arbetsmiljö för att forskare och lektorer ska kunna bedriva högkvalitativ undervisning och en forskning i världsklass. Som forskare känner jag själv en stor frustration över den låga anställningstryggheten inom akademin. Den allra starkaste forskningsglöd kan släckas av oron och ovetskapen om man kommer få fortsatt anställning eller inte. Många måste finansiera hela eller stora delar av sin egen lön genom externa forskningsanslag. Det är anslag som söks i allt tuffare konkurrens, ofta löper och som ska räcka till ens egen lön och doktorandernas löner samt omkostnader för forskningen. Effekten blir att en oproportionerligt stor del av arbetstiden läggs på att söka forskningsanslag i stället för att faktiskt bedriva forskning och undervisning. Om anslagen uteblir är det inte ovanligt med uppsägning från en tillsvidareanställning med motiveringen arbetsbrist. Det är därför angeläget att skapa ett mer ändamålsenligt resursfördelningssystem inom lärosätena. Vi inväntar nu hur regeringen kommer att gå vidare med Styr- och resursutredningen, , men vi kristdemokrater menar att det bör övervägas att ge en större medelstilldelning direkt till lärosätena. Men det är under förutsättning att det är ett krav att en andel av basanslaget används för att säkra tydliga karriärvägar med meriteringsanställningar som beaktar forsknings- och undervisningsmeriter samt mobilitet. Jag vill därför, herr ålderspresident, yrka bifall till reservation 7 under punkt 2. Men det finns andra sätt att stärka anställningstryggheten på våra lärosäten. Forskare vid universitet och högskolor har djupa ämneskunskaper. Efter komplettering av grundläggande pedagogisk utbildning skulle de därför kunna avhjälpa den akuta lärarbristen inom gymnasieskolan. Det finns flera hinder för den som vill behålla forskningen parallellt med en anställning som gymnasielärare. I enlighet med högskolelagen och högskoleförordningen kan en kliniskt verksam forskare vid högskola eller universitet upprätthålla en anställning som exempelvis specialistläkare eller psykolog inom hälso- och sjukvården. Det kallas kombinationsanställning. Men det statliga pensionsavtalet medger endast en kombinationsanställning om tjänsten är fast förenad med kliniska arbetsuppgifter. Forskare som inte är kliniker har därför inte den här möjligheten. Om kombinationsanställningar däremot även skulle innefatta tjänster som inte är fast förenade med kliniska arbetsuppgifter skulle forskare kanske kunna arbeta deltid som gymnasielärare. Det skulle stärka kopplingen mellan gymnasieutbildning, högre utbildning och forskning. Fler disputerade skulle kunna stanna kvar inom akademin och på deltid bedriva strategiskt viktig forskning, och detta utan oro över risken att bli uppsagd med färre beviljade forskningsanslag. Det menar vi kristdemokrater vore en investering för som kunskapsnation. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av ålderspresidenten att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 7 Statsministerns frågestund och samarbetet mellan stat, region och kommun 25 (M): sprider nu oro över , världen och . Det mänskliga lidandet är störst och värst. Det är tusentals döda bara i . Och fler kommer att mista livet – också här hemma i . har stora delar av världen stängt. Den globala ekonomin har tvärnitat, och många oroar sig över företag som kan gå omkull och anställda som förlorar sina jobb. För mig är det då självklart att regeringen och nu samarbetar nära och förtroendefullt. Vi talar med varandra. Vi litar på varandra. Vi har olika roller men ett gemensamt mål. Den inställningen kommer att vägleda mig och mitt parti i allt vi gör mot virusets härjningar – även förstås i denna kammare. Detta är också en svensk tradition av kris. Vi samarbetar för att lösa problem. Vi lägger politisk träta åt sidan. Jag är övertygad om att Socialdemokraterna hade erbjudit samma stöd till en borgerlig regering. står alltså till förfogande för att i och regeringen samarbeta för att ta genom krisen. Det är en styrka för vårt land. Men vi har mer gemensamt. Både och jag lyssnar nu noga på våra lokala företrädare, som kämpar hårt i landets kommuner och regioner. Jag är djupt imponerad av alla de kvinnor och män som ser till att kommuner och regioner nu står runt. Regering och riksdag samarbetar alltså. Även det nationella och det lokala behöver gå mer hand i hand. Regeringen har gett ett tydligare mandat att samordna och bistå alla regioner – det är mycket bra. Min fråga är: Vilka andra behov ser statsministern när det gäller att stärka samarbetet mellan oss i staten och de som bär det svåra lokala ansvaret? 26 Statsminister (S): Jag uppskattar mycket den dialog vi har mellan partierna i denna svåra stund. Det är en prövning för hela landet. Då utgår jag från att befolkningen kräver att vi visar handlingskraft. Vi måste ta de beslut som ska tas. Men det handlar också om att vi erbjuder trygghet och att vi erbjuder stabilitet. I det ligger inte minst samarbetet mellan partier. Jag kan redan här och säga att jag uppskattar väldigt mycket det samarbete som våra statsråd har med respektive utskott för att hantera de frågor som behöver hanteras så snabbt som det någonsin går. Det uppskattas verkligen. Ledarskapet måste fram på många olika nivåer. Det är vi som partiledare. Det är regering. Det är riksdagsledamöter. Det är myndigheter och myndighetschefer. Det pågår en dialog med myndigheterna. Vad behöver de för resurser? Och hur ska de nu på bästa sätt visa ledarskap för att också bidra till stabiliteten och tryggheten? Inte minst länsstyrelserna har en väldigt viktig uppgift. Jag kommer att ha ett samtal med samtliga landshövdingar om hur länsstyrelserna kan stötta inte minst kommunerna och, självfallet, regionerna. Framför allt tror jag att det är kommuner som kommer att behöva stöd när det gäller hur vi ska se till att fungerar så bra som möjligt men naturligtvis också så säkert som möjligt. Vi har några grundläggande uppdrag: Vi ska se till att begränsa smittan så mycket som möjligt. Vi ska se till att resurserna finns i sjukvården och i hälsovården. Vi ska se till att minimera effekterna på de samhällsviktiga verksamheterna. Vi ska se till att minimera konsekvenser för både medborgare och företag. Vi ska med så mycket information som möjligt försöka dämpa oron. Och vi ska inte minst se till att ta rätt beslut vid rätt tillfälle. Det är den strategi som regeringen följer, och det vill vi gärna göra i gott samarbete. 27 (M): Tack, statsministern, för svaret! Jag delar analysen. Man kan gå ett steg djupare. har varit med på de båda partiledarmöten som statsministern har bjudit in till – det har varit mycket bra. De har fått ett utökat mandat att göra saker också nationellt. Om jag förstår saken rätt finns det fortfarande en risk att vi inte kan ha personal på exakt rätt ställe runt om i landet. Finns det möjligheter att komplettera uppdrag, så att de också på den personella fronten kan ha större befogenheter att se till hela riket? 28 Statsminister (S): har normalt en samordnande funktion för att se till att katastrofmedicinsk beredskap är på plats, och det följs upp. har fått ett utökat uppdrag att också koordinera när det till exempel gäller utrustning. De ska vara en central nationell upphandlare, men de ska också koordinera så att vi får utrustningen där den bäst behövs. har inte mandat att flytta personal mellan regioner, utan det är regionernas beslut. bedömning, i deras koordinerande roll, är att det finns beredskap mellan regionerna. Om så behövs ser man till att fördela om resurser så att den som behöver dem mest också får dem. Vi följer naturligtvis detta oerhört noga, för det måste fungera. Prognos för coronavirusets spridning i 29 (SD): Vi jobbar alla väldigt hårt just , kanske i synnerhet regeringen. Jag skulle vilja börja med att rikta ett särskilt tack till statsministern för att han har tagit sig tid att trots detta komma hit och svara på våra frågor. Jag förmodar att regeringen har tillgång till beräkningar och prognoser i fråga om hur smittspridningen kommer att fortsätta i vårt land. Jag fokuserar då på vårt land, , och undrar: Hur många beräknar regeringen kommer att drabbas av coronasmittan? Och hur många beräknar regeringen kommer att avlida till följd av sådan smitta? 30 Statsminister (S): När vi ser på vad som kommer att behöva göras är det klart att vi också tänker på nästa steg och nästnästa steg. De som dock ska göra bedömningen av hur smittan sprider sig och av eventuella dödsfall är expertmyndigheterna. Det finns olika scenarier. Det ser olika ut i omvärlden. Antalet dödsfall per hundra tusen eller så skiljer sig åt – ganska rejält faktiskt. Detta vill jag alltså överlåta till expertmyndigheterna. Däremot ska vi se till att de som behöver sjukvård ska få sjukvård. En bedömning är att det är som kommer att behöva sjukvård – det är inte detsamma som intensivvård. Därför måste vi se till att resurserna finns där ute. Av det skälet fattade vi beslut om att meddela regioner och kommuner att det nu är löpande räkning som gäller. Detta får aldrig fastna i pengar och ekonomiska resurser. De merkostnader som regionerna får med anledning av detta tar staten ansvar för. Det här får aldrig vara någon flaskhals. Det pågår också planering för hur man ska kunna gradera upp personal. Vi hörde exempelvis i söndagens Agenda chefsläkaren i berätta hur man från ett visst antal intensivvårdsplatser kan växla upp ganska snabbt med och på lite sikt ännu fler. Den koordineringen pågår så att vi vet att det ska finnas sjukvårdsresurser. Det är det viktiga. Vi måste dock alltid ta höjd för att det här är ett virus som inte har funnits förut. Därför är det oerhört osäkert. Det innebär att ingen med bestämdhet kan säga att så här många kommer att drabbas och så här många behöver sjukvård. Vi ska se till att ta höjd för att det blir värre än vad det är. 31 (SD): Tack, herr statsminister, för svaret! Kan statsministern överväga att med tydlighet och i klartext besvara den här typen av frågor? Jag tror att många efterfrågar ett sådant ledarskap just . Om statsministern skulle vilja överväga att göra det nu eller framöver skulle det därför uppskattas av många i denna svåra tid. 32 Statsminister (S): Återigen: Det är ingen som med bestämdhet kan säga hur det blir, eftersom det här är ett nytt virus. Man kan göra olika scenarier, och det gör vi naturligtvis – vad kan det komma att behövas ? Det är därför vi ser över och ger i uppdrag att koordinera intensivvården så att den finns där det behövs. Regeringen är beredd att fatta beslut och vill göra det på basis av vad expertmyndigheterna och djupkunskapen säger. Vi ska också komma ihåg att det här är en rörlig materia. Situationen kan förändras från till , och det kan gå snabbt. Då måste vi vara beredda, och därför har vi dialog med expertisen. Det är det vi ska fatta våra beslut på. 33 (C): befinner sig i ett mycket allvarligt och ansträngt läge. Pandemins effekter slår hårt mot hela vårt samhälle och ställer stora krav på oss alla att agera med förnuft och handlingskraft för att minska smittspridningen och se till att samhällsviktiga funktioner har de bästa tänkbara förutsättningarna att sköta sitt uppdrag. Detta är av största vikt för människors hälsa och också för välfärden, ekonomin, jobben och . I det här arbetet upplever jag, fru talman, att det finns en bred politisk samsyn. Det är på många sätt positivt att se att ett lands politiska ledarskap i tider av kris och oro förmår att se till vad som är viktigt för landets bästa och inte för respektive partis bästa. Jag upplever att vi som representanter för samtliga partier kontinuerligt fått och får nödvändig och relevant information om läget från regeringen och att samtliga partier har insyn i hur arbetet fortskrider. Det är oerhört viktigt att vi klarar av att bibehålla ett brett samförstånd i de här frågorna även framåt. Det är nämligen i tider av kris som det politiska ledarskapet prövas på allvar. För och övriga världen är här och . Min förhoppning är att det politiska ledarskapet i bygger på ansvarstagande, handlingskraft och konstruktivt samförstånd även framåt. Delar statsministern den förhoppningen? 34 Statsminister (S): Jag kan svara ja direkt. Jag kan säga att vi är där med just den dialog som vi behöver för att kunna tala tydligt till vår befolkning och säga att här finns ett brett samarbete över partigränserna. får partipolitiska skiljelinjer läggas åt sidan ett tag för att vi ska fokusera på precis detta. Det är det som ger handlingskraften, det är då vi kan fatta beslut och det är då vi kan informera allmänheten om att nu är det det här som gäller: Det är det här vi gör för att begränsa smittan, för att se till att sjukvården har resurserna och för att begränsa konsekvenser för både medborgare och företag och så vidare. Så håller vi i den strategin och de frågor som människor vill ha svar på. Jag sa tidigare att jag uppskattar vårt samarbete oerhört mycket. Vi har våra partiledarträffar, och jag upplever också att statsråden har ett väldigt gott samarbete med utskotten, vilket innebär en skyndsam behandling så att vi kan agera snabbt. Vi har ett bra underlag, vi lyssnar på expertisen och när vi fattar beslut gör vi det snabbt och handlingskraftigt. Det är precis så det ska gå till. Det måste också fungera mellan politiken och myndigheterna. Därför har vi en kontinuerlig dialog, och jag vet att myndigheterna även kommer till för att redogöra för sina verksamheter och sitt arbete. tog i sin fråga upp att det nationella, det regionala och det lokala måste hänga ihop på ett riktigt sätt så att den ena vet vad den andre gör och att ingenting ramlar mellan stolarna. Från nationellt håll ska vi tydligt ge budskapet till den lokala och regionala nivån, som får stå där i det vardagliga arbetet, att ni har resurserna. Vi ska se till att ni både har ekonomiska och personella resurser men också det lagstöd som behövs för att ni ska kunna göra det bästa möjliga. Vi håller ihop i . Det är så fungerar. 35 (C): Tack, statsministern, för svaret! Jag och kommer att fortsätta att bidra till att vårt land möter och hanterar den väldigt svåra situation som vi nu befinner oss i på bästa möjliga sätt. Jag hoppas också att den breda politiska enighet som vi nu ser kan bestå även i de tider när vi anpassar samhället för att kunna återgå till det normala. Vi ska dra lärdomar av detta så att vi kan rusta ännu bättre för att öka vår beredskap för kommande svåra situationer. Det här är nämligen varken första eller sista gången som det här kommer att hända. 36 Statsminister (S): Det är ett mycket viktigt budskap från . Vi måste också förbereda befolkningen på att det här handlar om . Jag har tidigare kallat det för ett maratonlopp; det är åtminstone ett långdistanslopp. Det här försvinner inte på två och inte , utan det handlar om som vi nu måste hålla ut och delge befolkningen de beslut och den kommunikation som behövs för att vi ska kunna skapa så mycket trygghet och så mycket stabilitet som möjligt. Det är en oerhört speciell situation. Det kommer inte att vara som vanligt, och det är precis det som vi måste ställa om till: Det här är något annat än den vanliga vardagslunken. bör vi naturligtvis se vad vi ska göra i nästa fas, när det här väl börjar ta slut. Det kan också vara så att vi får en avmattning i spridningen av smittan men att den sedan tar ny fart igen. Det är därför vi måste vara så redo för att detta kommer att ta tid. Förändring av a-kassans regelverk 37 (V): Smittspridningen försätter snabbt vårt samhälle i en djup kris. Det är en kris för dem som drabbas av smittan och av ohälsa. Det är också en väldigt snabbt utvecklad ekonomisk kris som drabbar människor i deras vardag.