prot · H8098 · 2020-09-16 00:00:00 — Tyvärr har vi inte samma enighet här i kammaren om långsiktiga insatser i det förebyggande arbetet. Detta måste vi lyckas med om vi vill dra ned gängkriminaliteten i och ge unga människor en bättre framtid. 11 (M) replik: Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten När tillträdde som inrikesminister förklarade han i en intervju att hans främsta uppdrag var att se till att polisen får de resurser och de befogenheter som den behöver. Det tycker jag är en vällovlig och rimlig ambition i den svåra situation som befinner sig i. Polisen gör ett viktigt jobb och behöver allt stöd den kan få. Men hur har det egentligen blivit? Vi moderater har lagt fram tre konkreta mönsterbrytande förslag: kriminaliserat deltagande i gängen, införande av ett system med visitationszoner för att få bort vapen och sprängmedel och ett enklare förfarande vid användning av hemliga tvångsmedel mot gängkriminella innan de begår brott. Jag kan nu konstatera att både rikspolischefen och den biträdande chefen har uttalat sig positivt om samtliga tre förslag, och de har uttryckt önskemål om att gå vidare med lagstiftning. Jag har förstått att regeringen säger nej till dessa förslag. Varför ställer regeringen ut löften som den inte håller? 12 Statsrådet (S) replik: Det absolut viktigaste är att bygga ut polisen med mer lokalt närvarande poliser som kan öka tryggheten och bekämpa brott runt om i . Många sa att det var omöjligt att utöka polisen med 10 000 fler anställda. Vi ligger nu före planen. Vi har kommit halvvägs, men kommer en väldig tillväxt av just antalet poliser. I början handlade det om fler civilanställda. Än så länge ligger vi alltså före vad gäller polisens tillväxt. Det handlar om plus i lokalpolisområdena med utsatta områden för att öka tryggheten och finnas på plats där flest våldsbrott begås. När det gäller hemliga tvångsmedel har vi redan infört HDA. Vi har gjort det enklare att få hemliga tvångsmedel till stånd, och vi kommer inte minst också att gå vidare med åklagarens stora begäran om att göra det lättare att använda hemliga tvångsmedel. Kan berätta för mig vad det är polisen saknar för att kunna göra visitation när det till exempel gäller vapen och narkotika? 13 (M) replik: Vi tar det igen. ställde ut löften om att polisen skulle få vad den vill ha. Men när polisen sedan begär att få ny lagstiftning på plats verkar inrikesministern inte längre känna till sitt löfte. Det tycker jag är väldigt märkligt. Det handlar om visitationszoner, ett enklare förfarande av hemliga tvångsmedel innan man begår brott – något helt annat än det som nämndes – och kriminalisering av deltagande i gängen. Hur ska ni ha det? Ska ni ge polisen vad den vill ha eller inte? 14 Statsrådet (S) replik: Jag kan intyga för att vi har en väldigt bra dialog med om vilka behov polisen har och om hur vi har jobbat med att ge den nya befogenheter. En del av dessa befogenheter tar än andra. Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten tycker nu att man ska kriminalisera deltagande, vilket är en intressant tanke. Problemet, som aldrig nämner, är att det kräver en grundlagsändring. Det skulle alltså bli efter nästa val. Ert mest publika krav är något som kan genomföras efter en grundlagsändring efter nästa val. Det hjälper inte här och . Det gäller att ha fokus på det som ger effekt i det polisiära arbetet. 15 (SD) replik: Det blir nästan lite tragikomiskt när man hör i det föregående replikskiftet. Bara för att något kan vara lite svårt, avancerat och ta tid ska vi visst inte göra någonting alls. Men kriminalisering av deltagande i en kriminell organisation är ett verkningsfullt verktyg för att komma åt överhuvuden i exempelvis kriminella klannätverk. Hur ska regeringen annars komma åt dessa individer och åtala och fängsla dem som själva inte begår några brott men som drar nytta av sina kriminella nätverk? De har ett stort inflytande och utgör en huvudspelare för att dessa nätverk över huvud taget kan existera. Hur ska man komma åt dessa individer utan en kriminalisering? Varför börjar inte regeringen med detta arbete nu? Min andra fråga handlar om huruvida man över huvud taget inser allvaret. Har det blivit bättre som den rödgröna regeringen har suttit vid makten? Eller upplever att den grova organiserade brottsligheten har blivit värre? Dessa frågor förtjänar allmänheten att få svar på. 16 Statsrådet (S) replik: Vi har en mycket allvarlig situation när det gäller grov organiserad brottslighet i och med de skjutningar och sprängningar som genomförs. Därför genomför vi historiskt stora satsningar på rättsväsen och att få fler poliser, fler kameror, skärpta straff och bättre verktyg för polisen. För att komma åt gängledarna, som jag uppfattar att frågan gällde, har vi genomfört den skarpaste lagstiftning vi någonsin har haft i vad gäller hemlig dataavläsning. Det har vi gjort för att man ska kunna bryta sig in i mobiltelefoner och ge polisen möjlighet att läsa krypterad information. Detta är vad de säger att de behöver för att komma åt gängen. Just nu tittar vi på ett kronvittnessystem. Det har utretts i , men det har aldrig genomförts. Då skulle gängmedlemmar de facto kunna vittna mot de egna gängen och få ledarna fällda. Vi går även vidare med ytterligare förändringar av hemliga tvångsmedel så att dessa ska kunna användas i större utsträckning, eftersom det finns en tystnadskultur. Vi skärper straffen för de brott som gängkriminella ägnar sig åt, och vi gör det med inspiration från . Där används kriminella miljöer för att det hela ska leda till strängare straff. 17 (SD) replik: Problemet är att de individer som har ett inflytande över ett kriminellt nätverk, som drar nytta av det kriminella nätverket för egen och som är en huvudspelare för att nätverken över huvud taget kan existera inte begår någon brottslig handling . Frågan är vilken brottslighet de andra individerna ska vittna om som gör att man kan sätta dit huvudspelarna i nätverken och sätta dem i fängelse. finns inget som är kriminaliserat på sådant sätt att vi kan sätta dit dem. Där utgör deltagande i kriminell organisation en huvudförklaring till hur vi kan komma framåt. 18 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten Jag är säker på att vi är helt överens om att det är kriminella handlingar som ska leda till fängelsestraff och att man då burar in människor. Vad vi har lärt oss av , och andra länder som har lång erfarenhet av att bekämpa kriminella gäng är att man också måste ge sig på pengarna. Därför har vi efter polisens inrådan skärpt det myndighetsgemensamma arbetet med , och . måste också lyssna på polisen. Det förebyggande arbetet är helt frånvarande i ert resonemang om hur man bekämpar gängen. Dessutom gör ni stora besparingar när det gäller att bekämpa segregation. Det funkar inte. 19 (V) replik: Jag tror att du och jag, , är helt överens om att vi behöver satsa på välfärden. Vi behöver rusta upp förorterna, och vi måste börja bygga trygghet. Vi kan inte ha den ekonomiska skillnad som finns mellan fattiga och rika. Vad som bekymrar mig är regeringens politik för att bygga trygghet på riktigt. Det behövs till exempel bostäder, men regeringen vill införa marknadshyror. Det behövs jobb, men regeringen vill helt slå sönder anställningstryggheten. Det behövs en ordentlig och bra skola, men regeringen har beslutat att man inte längre ska ha insyn i friskolorna. Vi har dessutom religiösa skolor som till och med har extremistisk undervisning. Integrationen vill regeringen helt slå sönder genom tillfälliga uppehållstillstånd. När det kommer till vård och sjukvård fortsätter privatiseringen av vårdcentraler, som bara behöver finnas i rika områden. Hur skapar detta trygghet i utsatta områden? 20 Statsrådet (S) replik: Vi är verkligen överens om att det krävs långsiktiga insatser, både för det förebyggande arbetet och för att öka rättvisan. De flesta brott i begås i de fattigaste bostadsområdena. Vill man skapa ett samhälle där staten är närvarande och där inte parallella samhällssystem får breda ut sig måste polisen och andra myndigheter vara närvarande. Svensk lag ska gälla lika för alla områden i . Då krävs det också starka skolor. Det finns kommuner som har lyckats skapa en positiv trend, till exempel , där man åtta har haft positiva skolresultat därför att kommunen har satsat på det. Man har där ett väldigt bra samarbete med polisen. Men vi har också idémässiga skillnader. säger att vi duttar med lagstiftning. Men polisen behöver verkligen skärpta straff. Vi behöver också nya verktyg till polisen. Annars kommer man inte åt de här gängkriminella. Vi har ett annat , och då måste polisen få nya verktyg att bekämpa kriminalitet. 21 (V) replik: Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten Ja, regeringen duttar med lagstiftning. Ni kommer aldrig att komma åt kriminaliteten på allvar när ni sänker skatten med 13 miljarder. Det så kallade Förortslyftet, som lyfts fram i debatten, är väl bra. Men när regeringen arbetade med lade vi 22 miljarder på förorten. 22 miljarder gör skillnad. 3 miljarder gör ingenting, särskilt inte när de lagar som föreslås inte gör någon stor skillnad. 22 Statsrådet (S) replik: Jag är helt övertygad om att vi kommer att behöva långsiktiga satsningar på skola, socialtjänst och arbetsmarknadspolitik för att se till att vi inte häller bensin på den problematik vi har i de fattiga bostadsområdena. Det gäller även efter pandemin; i samband med den finns risken att vi kommer att få ökad arbetslöshet och ökad social utslagning. Gör vi inte stora investeringar på att sätta igång men också rikta resurser till de fattigaste bostadsområdena får vi större problem. Men att säga att man duttar med lagstiftning när man ger polisen nya verktyg eller hårdare straff är inte seriöst. 23 (KD) replik: Jag har två frågor till inrikesministern. Den första frågan rör det citat av ministern som tog upp tidigare om att det främsta uppdraget är att ge polisen de resurser och befogenheter den behöver. När rikspolischefen gick ut och sa sig vara positiv till förslaget att kriminalisera gängmedlemskap, ett förslag som drivit , sa justitieministern, fru talman, att det skulle vara ett slag i luften. hör vi säga att det möjligen är ett intressant förslag. Hur ska regeringen ha det, och när ska man börja lyssna på polisledningen? Den andra frågan är: När ska man börja lyssna på åklagarna? Enligt budgetäskandet från kommer 100 åklagare att behöva sägas upp. I går skrev ett antal åklagare i : ”Det räcker nu – vi har fått nog.” presenterades budgetsatsningar från januaripartierna – inte ett öre till åklagarna. Men ska man bekämpa gängkriminalitet behövs det också satsningar på åklagarna. 24 Statsrådet (S) replik: Mina uppgifter handlar om att se till att polisen växer i hela landet, så att vi får ökad trygghet. Som jag konstaterade har vi gjort historiska satsningar, och de fortsätter i kommande budget för att polisen ska fortsätta växa. Vi ligger dessutom före plan, vilket är väldigt spännande. ser vi att söktrycket till polisutbildningen ökar väldigt mycket och att vi fyller fler platser, trots att intaget till polisutbildningen stått stilla. Vi ser också att antalet som lämnar polisen minskar och att antalet som återkommer till polisen är högt. Just nu sker tillväxten i polisen på ett bra sätt. Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten De nya verktygen är väldigt många. Om man går igenom vad polisen har begärt av politiken i någon mening kan man se att vi har bockat av förslag efter förslag efter förslag för att ge polisen nya verktyg. Det är det som 34-punktsprogrammet handlar om. Vi tog in synpunkter från både åklagarna och polisen om vad som skulle vara de viktigaste verktygen. Det var det som vi satt och lyssnade på, och så författade vi 34-punktsprogrammet. Vi prioriterar det som polisen och åklagarna har prioriterat högst. 25 (KD) replik: Jag var med under de samtalen. Inte alla förslag från polis och åklagare om åtgärder kom med. Detta är en viktig anledning till att vi inte kan ställa upp på det här. Vi måste göra vad som krävs. Då måste också åklagarna få de resurser de behöver. Jag upprepar frågan till : Var är pengarna till ? Det är viktigt att nå upp över 1 000 åklagare. Åklagarna har angett siffran 1 050. Men med det förslag som ligger riskerar 100 åklagare att behöva sägas upp. 26 Statsrådet (S) replik: Åklagarna är en viktig kategori i hela rättskedjan. Om inte åklagarna kan göra ett bra jobb spelar det ingen roll hur många poliser vi har på gatorna, och då blir det svårare att fylla fängelserna med dömda kriminella. Åklagarna gör ett stort jobb runt om i hela . Vi kommer att fortsätta följa den ekonomi som åklagarna behöver och se hur vi kan ha kvalitet i rekryteringen och i utvecklingen av åklagaryrket. Vi ska också titta på åklagarnas arbetssituation och inte minst förändra en del av villkoren i domstolarna. Vi ska se till att en del av det som avlastar åklagarna kan göras framöver. 27 (L) replik: Jag är väldigt glad över att som inrikesminister vill samla människor. Vi i Liberalerna menar att det behövs en svensk antigängpakt. 34-punktsprogrammet var mer en intern arbetsordning. Det visar sig att den i stora delar inte håller. Vi går vidare med att förändra villkoren för straffrabatter för unga människor som ägnar sig åt väldigt grov brottslighet. Det är helt nödvändigt. Vi behöver samlas. ska den så kallade Trygghetsberedningen sammanträda, men det är väldigt oklart vad den ska komma fram till. Vi vill från Liberalernas sida se handling . Vi måste se till att rättsväsendet, den så kallade kedjan, håller samman. Det gäller samtliga myndigheter. Vi har haft en tuff debatt, en tuff diskussion och en tuff förhandling i budgetläget, men ytterligare saker ska presenteras. Kan inrikesministern återkomma? 28 Statsrådet (S) replik: Jag delar helt bilden att det krävs åtgärder här och . Det handlar inte minst om att ta bort straffrabatten för myndiga personer som begår grovt kriminell verksamhet. Det är en viktig förändring som jag uppfattar att vi är överens om. Lagstiftningen är nu ute på remiss, vilket är bra. Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten Men det kommer att behövas mycket mer – inte bara ”här och ” utan också långsiktiga perspektiv. Det är det som Trygghetsberedningen syftar till: Alla riksdagspartier ska kunna sitta och titta över straffrättssystemen men också hur man ökar tryggheten i samhället i stort. Jag tror att det är viktigt att inte fångas i ”här och ” utan även jobba långsiktigt och bygga en gemensam bas för inte minst forskningsbaserad politikutveckling på området. Det är två olika perspektiv. Vi talar om hela rättskedjan, och våra partier är överens om ett budgetsamarbete där vi nu stärker vissa delar av rättskedjan extra mycket därför att det finns behov. Men den här gången, i den här budgeten, handlar det väldigt mycket om pandemin och om att återstarta . Jag menar att även det är väldigt viktiga prioriteringar. Annars får vi större problem med kriminalitet. 29 (L) replik: Självklart är långsiktiga satsningar på polisen extremt viktiga. Det är också extremt viktigt att vi drar igång cementblandaren och verkligen bygger ut kriminalvården, inklusive häkten, så att människor kan placeras. Annars får polisen springa och jaga samma personer . Människor står i soningskö och begår nya brott i väntan på att komma i fängelse. Så kan vi inte ha det. Med en svensk antigängpakt skulle man till exempel kunna titta mycket mer på hur vi ska lösa konflikterna här inne. behövs det ju snarare en terapeut. Vi måste samlas och lyssna på vad eller vill. Vi måste ha åtgärder här och . 30 Statsrådet (S) replik: Jag tror att vi alla kan bidra genom att ha ett tonläge i debatten som fungerar och gör att vi kommer närmare varandra. Jag uppfattar att partierna lyssnar på varandra. Man ser att partierna har lite olika tonvikter. Men vi har i stort samma inriktning just nu i nästan hela riksdag. Det handlar om att bygga ut polisen och de rättsvårdande myndigheterna, att se till att ge polisen och åklagarna nya verktyg och att skärpa straff så att de gängkriminella åker in längre. Vi kan ta inspiration från andra länder som och som har haft de här problemen längre. Men det gäller också att jobba med det förebyggande arbetet. 31 (M): Vår rättspolitik är byggd för ett som inte längre finns. ser vi en väldigt allvarlig gängkriminalitet med skjutningar, sprängningar, kidnappningar och till och med vägspärrar. Det är brottsoffer som far illa och medborgare som känner stor oro. Men precis som jag har sagt tidigare behöver det inte vara så här. visar oss att problemen går att hantera om man verkligen bestämmer sig för det. Antalet personer i gängkriminella miljöer i har minskat kraftigt . I har antalet exploderat. Bara i finns det fler personer i de gängkriminella miljöerna än vad det finns i hela . Efter de senaste domarna i tror jag att det kommer att dröja innan svenska gängkriminella söker sig över . Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten Den danska rättspolitiken är betydligt mer kraftfull än den svenska. Det är inte en massa halvmesyrer, utan det är olika mönsterbrytande förslag. Det är dubblerade straff för gängkriminella, visitationszoner och anonyma vittnen. Det är saker som vi moderater i flera fall har pekat på . Om regeringen tycker att det kommer att dröja innan de sakerna kan bli verklighet så är en förklaring till det att regeringen inte lyssnade på oss för vi föreslog de sakerna . Vad som också är intressant är att de tre gängpaket som har genomförts i har genomförts tillsammans av de borgerliga partierna med Socialdemokraterna. Jag hoppas att den insikten ska nå fram också till svenska socialdemokrater en vacker dag. Den stora faran i just nu är att människor håller på att tappa hoppet och att de tror att det inte kan förändras och att utvecklingen inte kan vända. Till er vill jag säga: Det behöver inte vara så. Det är inte någon naturlag att det ska vara på det sättet. Det går att vara tuff mot de gängkriminella och göra tryggt och säkert. Men det kräver en helt annan handlingskraft än den vi ser . 32 Statsrådet (S) replik: Min fråga handlar om det inte talade om i just det här inlägget. Det är det mer långsiktiga arbetet och hur man egentligen kommer till rätta med nyrekryteringen av gängen och det förebyggande arbetet. Jag upplever att ibland talar om det förebyggande arbetet. Men när det kommer till de mer skarpa prioriteringarna ekonomiskt har det inte alltid varit samma sak. Jag kommer ihåg när ni fick igenom M-KD-budgeten. Då strök man pengarna för de långa åtgärderna för att bekämpa segregation. lägger vi dit nya pengar till förorterna. Kommer de också att bli motröstade av , eller kommer det att finnas stöd för dem? 33 (M) replik: Vi moderater älskar förebyggande arbete. Men vi har kanske en lite annan syn på vad som är förebyggande. Vi tror inte så mycket på de tillfälliga projekten utan mer på de långa linjerna. Det handlar om bra skola, kunskaper i svenska språket och en arbetsmarknad som är inkluderande. När det gäller just de pengarna valde vi i vår budget att flytta stora delar av dem till svensk idrottsrörelse. Vi tror att den har fantastiska möjligheter att fostra människor in i det svenska samhället och se till att de kan stå på egna ben. Vi kommer att fortsätta att göra den typen av prioriteringar. 34 Statsrådet (S) replik: Jag hade inte hört den förklaringen förut. Jag har inga problem att göra stora satsningar på idrottsrörelsen. Vi gör det också. Men i de här bostadsområdena krävs det en skola som håller måttet, att vi har en socialtjänst som orkar att bära kostnaderna för detta och att vi jobbar med språkutveckling. Det ligger inte minst i förortssatsningen vi gör . Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten Eftersom sa att de var beredda att backa upp 34-punktsprogrammet hoppas jag att de delarna också kan upp i budgeten. De kommuner som har de här problemen behöver långsiktigt stöd och inga nya projektpengar. 35 (M) replik: Jag delar uppfattningen att det har varit för mycket av projektpengar. Det är just därför jag säger att vi moderater valde att göra en annan prioritering i den budget som vi fick igenom, till exempel att flytta stora delar till just svensk idrottsrörelse. Det är väldigt välkommet om nu regeringen sent omsider också har anammat den uppfattningen. Då kan vi säkert bli överens i det. Jag vill bara vara tydlig i en sak. En väldigt förebyggande åtgärd just nu är att bura in de gängkriminella, de ledare som rekryterar nya personer till sin vidriga verksamhet utanför landets skolor. Det är brottsförebyggande. 36 (L) replik: Jag uppskattar mycket vilja att tänka nytt och inspireras av omvärlden. Jag var också med och träffade den danska tidigare justitieministern här . Vi pratade om den breda enighet som rådde för den danska pakten för att bekämpa gängen. Från Liberalernas sida vill vi se en svensk antigängpakt. För att vi ska nå fram till den krävs det bredd. Hur bred tycker att en sådan kan vara? 37 (M) replik: Jag ska vara helt ärlig och säga att jag fortfarande inte vet exakt vad Liberalerna menar med sin antigängpakt. Man kan hitta olika typer av instrument för att komma åt kriminaliteten. Jag tror att det kanske egentligen inte är brist på olika verksamheter eller politiska grupperingar som är problemet just . Det är att det händer för lite konkret på lagstiftningssidan. Vi moderater är konstruktiva. Vi är beredda att sätta oss ned och diskutera. Men det får inte bara bli att man diskuterar kriminaliteten. Det måste hända saker också. 38 (L) replik: Det är klart att det ska hända någonting. Vi som verkligen lyssnade på biträdande rikspolischefen vet att han tog upp halva programmet med att prata om åtgärder inom skola, arbetsmarknad och integration. Det var vad han pratade om och hur viktigt det var med en pakt. Det behövs en sådan pakt också på svensk nivå. Det gäller att vi är långsiktiga och orkar. Det är därför det är så viktigt att det finns en bredd i en sådan pakt. Det är i varje fall Liberalernas intention att se till att deltar i den. Sedan kan vi diskutera enskilda straffsatser hit och dit. Det är jätteviktigt. 39 (M) replik: Särskild debatt om den organiserade gängkriminaliteten Då förstår jag lite mer vad som åsyftas. Svaret är att vi är beredda att sitta och samtala under förutsättning att det också kan hända någonting. har det varit väldigt mycket snack, men resultaten har uteblivit. Vi har båda delat samma upplevelse under fjolårets gängförhandlingar. Vi har ett arbete i arbetsgruppen som ska sitta och jobba och diskutera olika utmaningar. Vem som helst kan se utmaningarna genom att gå ut på gatan eller öppna en tidning. Men blir det konkret politik är vi såklart med. 40 (MP) replik: sa att omhänderta barn som lever i kriminella familjer skickar en kristallklar signal. Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga är en skyddslag som är till för att skydda barn från att fara illa. är det möjligt att omhänderta barn som befinner sig i kriminella miljöer, dock alltid med utgångspunkt från vad som är bäst för just de barnen. Därför undrar jag: Är det barnens bästa som är avgörande för när barn ska omhändertas, eller är det att skicka en kristallklar signal till familjerna? 41 (M) replik: Barnens bästa är när deras föräldrar tar ansvar för dem och inte begår brott eller tvingar sina barn in på en brottslig bana. Det är grundproblemet . Vi har tusentals barn runt om i som lever i familjemiljöer som är djupt skadliga för dem. Vi har en situation som inte alls fungerar med LVU-placeringar i hemmen som helt enkelt inte fungerar. Vi tror att fler omhändertaganden är en tråkig men tyvärr nödvändig åtgärd för att hantera det problemet. 42 (MP) replik: föreslog också att polis och åklagare ska kunna fatta beslut om att skilja barn från föräldrarna. Det är förstås oerhört viktigt att barn inte växer upp i kriminella miljöer. Denna bedömning är dock något är utbildad att göra.