prot · H70986 · 2020-03-12 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Meddelande om namnändring Förste vice talmannen meddelade att (KD) ändrat namn till . § 3 Meddelande om särskild debatt om förnedringsrånen Förste vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en särskild debatt om förnedringsrånen anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle justitie- och migrationsminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt angående förnedringsrånen Brottsligheten bland unga har ökat kraftigt . har antalet ungdomsrån ökat – till totalt 2 500 rån . Vi ser också hur brottsligheten kryper allt lägre ner i åldrarna. Barn rånar andra barn och 10–12-åringar rekryteras av kriminella gäng. Risken är överhängande att om vi inte går till botten med ungdomsrånen här och kommer problemen fortsätta att skjutas framåt. har vi dessutom nåtts av berättelser om brutala rån mot unga, som karaktäriseras av råhet och vilja att förödmjuka brottsoffren. Ett av de mest uppmärksammade fallen har handlat om hur en 18-åring rånades och misshandlades för att sedan förnedras genom att en av gärningsmännen urinerade på honom. Rånen pekar på en utveckling där ungdomsbrottsligheten blivit allt grövre och gärningsmännen allt yngre. Arbetet mot ungdomsbrottsligheten måste ske brett och systematiskt. , polisen och andra myndigheter måste samverka för att brottsförebyggande åtgärder sätts in tidigt när unga begår brott. Men det arbetet når inte alltid ända fram. Den grova kriminalitet bland unga som vi ser kräver tydligare och snabbare reaktioner från samhällets sida. Den grupp av unga personer som gång på gång begår allvarliga brott måste bort från våra gator i betydligt fler fall än vad som sker . Det är tyvärr uppenbart att dagens system inte är anpassat för den här typen av brottslighet bland ungdomar. Unga personer som grips för mycket grova brott kan vara tillbaka på gatan – trots att risken för återfall i brottslighet är uppenbar. Det skapar otrygghet och skadar människors tillit till rättssamhället. Mot bakgrund av den ökande ungdomskriminaliteten och de förnedringsrån som har skett begär en särskild debatt om förnedringsrånen. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:349 Interpellation 2019/20:349 Plundring av urbefolkningar av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:366 Interpellation 2019/20:366 Finansministerns uttalande om skattesänkningar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:367 Interpellation 2019/20:367 Prioriteringar mellan olika miljö- och klimatåtgärder av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:371 Interpellation 2019/20:371 Markering mot kvinnoförtrycket i av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:377 Interpellation 2019/20:377 Den palestinska myndighetens stöd till terrorister av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:378 Interpellation 2019/20:378 och EU:s bistånd till av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:379 Interpellation 2019/20:379 Hanteringen av skatteärenden av Per Åsling (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:106 och 109 till justitieutskottet COM(2020) 80 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU8 1 (C): Då är det för oss i miljö- och jordbruksutskottet att debattera vårt betänkande MJU8 om landsbygdspolitik. I betänkandet tas motioner från höstens allmänna motionstid upp, bland annat om förutsättningarna för lantbruk och andra primärproducenter samt hästföretagande. Vår beredskap är god, sa Per om livsmedelsförsörjning under . Mycket vatten har dock runnit under broarna , och för de allra flesta svenskar är nog livsmedelsförsörjning någonting som man tänker på väldigt sällan, om man gör det över huvud taget. har dock frågan fått allt större uppmärksamhet. gapade baconhyllorna tomma, och i samband med coronavirusets framfart har medborgare på vissa håll börjat hamstra livsmedel för att förbereda sig för eventuell isolering. Även om jag givetvis beklagar anledningen är det faktiskt att frågan om vår krisberedskap och livsmedelsförsörjning kommer upp på agendan. är mer än självförsörjande endast på tre produkter: socker, vetemjöl och morötter. För ägg ligger vi på . Stängs gränserna har vi alltså morotskaka i olika varianter att se fram emot på menyn. För nöt är den volymmässiga försörjningsgraden , för gris och fågel kring och för tomater . Även själva livsmedelsproduktionen skulle stå inför väldigt stora utmaningar om förändringar i omvärlden skulle minska inflödet av insatsvaror. Svensk livsmedelsproduktion är beroende av importerade insatsmedel i form av exempelvis protein, växtnäring och diesel. Det gör det svenska lantbruket väldigt sårbart vid ett stopp för inflöde av för lantbruket nödvändiga insatsvaror. Svensk livsmedelsförsörjning kräver alltså att omvärlden är säker och trygg. I förhandlingarna om målen för en svensk livsmedelsstrategi hade framför allt två prioriteringar att få med: dels skarpa formuleringar om stärkt konkurrenskraft, dels mål om minskad sårbarhet i livsmedelskedjan. För mig hänger dessa två väldigt tydligt ihop. Utan konkurrenskraftiga lantbruksföretagare och livsmedelsproducenter kommer vi inte heller att kunna minska vår sårbarhet i livsmedelskedjan. Men i en föränderlig omvärld där både osäker tillgång på importerade insatsvaror och klimatförändringar hänger över oss krävs också insatser för minskad sårbarhet för att svenskt lantbruk ska kunna vara livskraftigt och konkurrenskraftigt på lång sikt. torka och de efterföljande effekterna av denna visade detta väldigt tydligt. När nu ingår i januariavtalet, som på olika sätt berör förutsättningarna för svenskt lantbruk och sårbarheten i livsmedelskedjan, vill jag nämna ett par åtgärder som har gjorts och några som fortfarande driver på för. Låt mig börja med sårbarhetsfrågan. I de regleringsbrev som varit med och förhandlat fram har sårbarhet fått en viktig roll. har fått i uppdrag att utreda beredskaps- och omsättningslager, kartlägga strategiska varor för svensk livsmedelsförsörjning, analysera beroenden och sårbarheter i livsmedelsförsörjningen och samverka med andra aktörer för tryggad livsmedelsförsörjning. tillsattes inom ramen för januariavtalet en utredning om fossilfritt lantbruk, som fått i uppgift att titta på hur beroendet av importerade fossila insatsvaror kan minskas, hur den inhemska produktionen av fossilfria drivmedel kan öka och hur omställningen till fossilfritt lantbruk kan ske på ett sätt som värnar och stärker svenskt lantbruks konkurrenskraft. Att öka exporten är ett annat sätt att öka svensk livsmedelsproduktion och minska sårbarheten, och där har drivit på för uppdrag och satsningar på fler livsmedelsattachéer på strategiska marknader, fler landsgodkännanden och exportsatsningar för små och medelstora företag. Hand i hand med åtgärder för minskad sårbarhet går åtgärder för stärkt konkurrenskraft och ökad livsmedelsproduktion. har svenska lantbrukare fått över 1 miljard i torkstöd för att stärka likviditeten. Återbetalningen av diesel har ökats med jämfört med , och ökade återbetalningen ytterligare . Arbetsgivaravgiften för unga och nyanställda har sänkts. har fått i uppgift att ta fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin, och pengar har avsatts för att öka försäljningen av vildsvinskött och därmed öka avskjutningen av vildsvin och minska skadorna. har fått i uppdrag att påbörja ett förenklingsarbete för att nå en märkbar positiv förändring i företagarens vardag. Verket har även fått instruktioner om att ha företagsperspektivet i fokus när regler utformas samt se över föreskrifter kring djurhållningen i syfte att göra dem mer målinriktade och flexibla. I de satsningar för livsmedelsstrategins genomförande på en kvarts miljard som presenterades har bland annat fått i uppdrag att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften och föreslå åtgärder. Ett arbete med att införa ett digitalt system för att lantbrukaren ska ha färre tidskrävande och administrativt betungande myndighetskontakter, vad vi i kallar En väg in, har sjösatts. Men det räcker inte. Tillståndsprocesserna för stallbyggnation behöver snabbas på. Tillgången på effektiva växtskyddsmedel behöver säkras, inte minst i trädgårdsnäringen. Livsmedelsproduktion och lantbrukets konkurrenskraft måste få större genomslag vid dispensgivning från biotopskydd, exempelvis när det gäller stenmurar. Regler kring vatten i jordbrukslandskapet måste anpassas till ett förändrat klimat, och skyddet för lantbrukare behöver stärkas för att våra viktiga producenter ska slippa leva med djurrättsrelaterat hot och hat. Fler åtgärder krävs för att få bukt med viltskador, inte minst från vildsvin där arbetet med att öka avsättningen av vildsvinskött måste fortsätta. Det finns ingen quickfix för att uppnå livsmedelsstrategins mål, men regeringen måste göra sitt yttersta för att genomföra åtgärder som verkligen kan leda till märkbara förbättringar på gårdsnivå. Just nu pågår förhandlingar om en ny jordbrukspolitik. Att det blir förseningar kan vi redan nu konstatera, och principen samma regler men nya pengar är en rimlig princip som stöder. Både när det gäller regelverket på EU-nivå och implementering av detsamma är det helt avgörande att svenska lantbrukares konkurrenskraft är i fokus, men också att åtgärder för miljö och klimat prioriteras så att svenska lantbrukare kan få betalt för det viktiga hållbarhetsarbete de faktiskt gör. Den svenska viljan att minska EU:s budget får inte gå ut över svenska bönders möjlighet att fortsätta producera mat på ett konkurrenskraftigt och hållbart sätt. Det är också viktigt att det haveri som pågått där ett stort antal lantbrukare fått vänta på försenade stöd inte får upprepas. Klarar inte staten sitt åtagande är det rimligt att man tittar på om det är möjligt att betala ut ränta för försenade stöd. Jag vill avslutningsvis nämna en annan för och landsbygden viktig näring, nämligen hästnäringen. Den svenska hästnäringen skapar enligt i direkt omsättning, och om man inkluderar omsättning från branscher som är beroende av hästen landar man på hela 72 miljarder. I sysselsättning kan det översättas till 38 000 helårstjänster som jobbar med allt från trav och avel till ridskolor och hästturism men också foder, utrustning, byggnader, hovslagare och veterinärer. Hästföretagande är en viktig del av det svenska näringslivet, men vi behöver göra mer för att underlätta för denna näring. Bygger man ett kostall på en lantbruksfastighet behövs inget bygglov, men bygger man ett ridhus krävs bygglov. tillsattes den utredning som drivit på för som ska titta på förenklingar för just verksamheter på lantbruksfastigheter, vilket inkluderar inte minst hästnäringen. Även inom andra områden ser vi dock att hästen inte likställs med andra lantbruksdjur, och där ser vi ett behov av att fortsätta jobba för att hästnäringen i högre grad ska likställas med övriga lantbruksnäringar. För att ytterligare fånga hästnäringens potential vill vi att regeringen arbetar fram en strategi för hästnäringens framtid. Näringen har själv lagt fram förslag på både strategi och handlingsplan, och behöver politiken leverera sin del. Jag står bakom alla reservationer, men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall bara till reservation 12. I detta anförande instämde (C). 2 (M): För att jag ska komma ihåg att göra det, vilket jag inte alltid gör, vill jag först yrka bifall till reservation nr 4. Landsbygdspolitik handlar den här debatten om. kan det kännas som att den hamnar lite i skuggan av allting som händer runt omkring oss just , särskilt det som rör coronaviruset. Men jag skulle vilja säga att situationen med coronaviruset också har lyft fram vikten av livsmedelsproduktionen och vikten av självförsörjningsgraden och beredskapsgraden – att vi faktiskt har mat att försörja våra svenska medborgare med. ska vi inte tro att det blir värre än vad det är i den situation som vi är i , men vi kan föreställa oss vad som skulle hända om situationen blir väldigt mycket värre och gränserna kanske helt plötsligt stängs av någon anledning i det här läget. Beroende på var vi är kan det få en oerhört stor betydelse för svensk livsmedelsproduktion både vad gäller insatsvaror som växtnäring och växtskydd men även utsäde. Helt plötsligt kanske vi inte kan starta upp ett nytt odlingsår i . Det här är oerhört allvarliga och viktiga frågor. Det är en del av livsmedelsstrategin, men vi har fortfarande inte löst den här problematiken. Det vi också ser är att när det gäller våra mål för livsmedelsstrategin där vi ska öka produktionen, öka exporten och öka självförsörjningen går det just nu åt fel håll rörande alla de här parametrarna. Det är kvar tills vi ska ha uppnått livsmedelsstrategins mål. Och efter de tio åren, om vi fortsätter på samma sätt som vi gör , fru talman, har vi hälften så många mjölkgårdar kvar som vi har . Hälften så många mjölkgårdar ska då producera mer än vad de gör som finns . Vi vet också att mjölkgårdarna är motorn i svenskt jordbruk. Djurproduktion över huvud taget är motorn i svenskt jordbruk. Vi har ganska stora utmaningar. Den här regeringen brukar gärna ta åt sig äran för att de faktiskt genomförde livsmedelsstrategin även om det fanns en bred samstämmighet om den och särskilt om de stora målbilderna. Men mer och mer liknar det här tyvärr en hyllvärmare. Vad ska faktiskt levereras från den här livsmedelsstrategin? Produktionen går som sagt nedåt. Vi ser att den krissituation som vi har här nu leder till att vi får tomma hyllor i butikerna. Hur tänker regeringen agera? En viktig sak framöver, fru talman, är när vi ska klubba igenom den nya CAP:en enligt svensk modell. Det är såklart oerhört viktigt att vi kan landa den på ett för bra sätt som kan stärka vår konkurrensförmåga och där vi kan minska regelkrångel och byråkrati. Det har vi sagt förut när vi har förhandlat om CAP:en, och det brukar tyvärr bli precis tvärtom. Därför tycker jag att det är extra viktigt den här gången att vi verkligen kan samla våra styrkor brett över partierna och landa i att det blir en CAP som verkligen gynnar svenskt jordbruk. Jag ser andra bekymmer med livsmedelsproduktionen, som ju är motorn på landsbygden när vi pratar landsbygdspolitik. Alla de mål vi har satt upp är bra, men på olika sätt och från olika håll inskränker vi och motar bort möjligheten att uppnå dem. Senast har man fått signaler från som kraftigt höjer sina kostnader för producenter och livsmedelsindustrin. Det är en kraftig höjning, särskilt för mindre slakterier som får kraftigt höjda avgifter. Det är precis sådant som gör att man kanske i stället för att välja att fortsätta och satsa på sin produktion, i det här fallet slakteriverksamhet, lägger ned. Vi kanske på så sätt minskar antalet slakterier i igen. Då hamnar primärproducenterna helt i händerna på de stora slakterierna, och det är de som sätter priserna. Då kommer vi ifrån mycket av det lokalproducerade, som egentligen är det sätt som vi vill öka produktionen på. En annan fråga som vi ofta lyfter fram i den här talarstolen och som vi fortfarande ser som ett stort hot är rovdjursfrågan. Frågorna om betesdjuren och rovdjuren går hand i hand. Vi får signaler från särskilt fårproducenter som väljer att dra ned eller att helt sluta med sin produktion på grund av att de tycker att rovdjurstrycket är för högt och problematiken för stor. En annan fråga är, som en av mina kollegor, från , har lyft upp den och egentligen ända , utredningen om djurrättsaktivism som vår justitieminister utlovade i går eller om det var . Den har inte blivit av. Produktionerna ute i landet ser sig väldigt nedtryckta av det här och tycker att det är anmärkningsvärt att vi inte lägger större vikt vid det här. För det här är också någonting som gör att producenter väljer att lägga ned. Man blir hotad, får motta trakasserier och bli utsatt för skadegörelse för att man bedriver en verksamhet som vi här inne har lagstadgat om att det är helt okej att hålla på med och som vi med vår livsmedelsstrategi har sagt är en viktig sak att hålla på med. I stället tillåts aktivisterna härja fritt, helt enkelt. Jag har fått signaler från sydöstra om lantbrukare som har fått brev från försäkringsbolag och andra där de blir varnade för att man tror att en drive är på gång. Beskedet är: Ta extra hand om era djurstallar och era gårdar. Se om grindar och dörrar. Vi ska inte behöva ha det på det här viset. Det måste komma till skarpa och konkreta förslag, och justitieministern måste se till att det görs . Den här utredningen börjar det bli bråttom med; den behöver tillsättas. Vi ser som sagt att mjölkproduktionen går dåligt. Mängden invägd mjölk har minskat i . Jag tror att vi är det enda EU-landet där mängden invägd mjölk minskar. bommade 180 mjölkgårdar igen i . Man stängde ladugårdsdörren . Det här innebär någonting annat också, fru talman. Det innebär att vi har det minsta antalet nötkreatur i som vi har uppmätt. Då kommer nästa fråga: Vad händer med våra naturbetesmarker? Hur ska vi kunna sköta om dem om mängden djur som ska beta på de här markerna kraftigt minskar? Det är ytterligare en sak som vi behöver hantera inom ramen för livsmedelsstrategin. Men det här går inte att vänta med att hantera till 2030 och hoppas på att man med livsmedelsstrategin då har uppnått de här målen. Vi behöver ha kommit dit med skarpa förslag . Jag är den förste att säga att vi behöver långsiktiga och kloka idéer för en långsiktig och bra livsmedelsstrategi. Men vi kan inte ha det så att 180 gårdar bommar igen . Det får jättestora konsekvenser. Därför tycker jag att det är bra när utskottets ordförande lyfter fram vikten av även hästar i jordbrukslandskapet och att även hästföretagare och hästproduktionen kan vara en viktig del i det här när andra av våra produktionsdjur minskar i antal, vilket är en utveckling som jag hoppas att vi ska kunna vända. Men hästarna är en viktig del i att kunna hantera våra naturbetesmarker. Hästföretagarna möter en del problem som vi borde kunna hantera här i den här kammaren så att de får uppfattas som vanliga jordbruksföretagare och att vi kan komma med bra och konkreta förslag till småföretagare. För att avrunda det här, fru talman, vill jag säga att vi har tagit många bra beslut i den här kammaren när det gäller vad vi vill och vart vi ska. Men är det hög tid att, med regeringen i främsta sätet, faktiskt leverera den här politiken. Annars blir den svenska livsmedelsstrategin en hyllvärmare. Jag tror att ingen av oss som är här vill att det ska bli på det sättet. 3 (SD): Jag yrkar bifall till reservation nr 5 om konkurrenskraft och regelförenkling. Även om dagens debatt kallas landsbygdspolitisk debatt berör den egentligen endast jordbruksområdet. Den kommer alltså att kretsa kring de förslag från allmänna motionstiden som handlar om jordbruket. Förvisso är lantbruket och inte minst jordbruket helt avgörande för en levande landsbygd med självförtroende. Dessutom begränsas de yrkanden man kan göra till de förslag som är nya , så den som förväntar sig en fullödig och bred landsbygdsdebatt blir kanske besviken. Jordbruket är dock som sagt centralt för landsbygden, och därför ska vi nu diskutera det. Jag ska som hastigast påminna om tre avgörande frågor som måste få en snar lösning. För det första: Hur skulle det se ut om jag stod här och inte talade om lantbrukets lönsamhet? Jag säger som jag har sagt tidigare: Med god och långsiktig lönsamhet blir så mycket mer möjligt. Det gäller investeringar i produktion och även investeringar i miljöåtgärder, till exempel i teknik som minskar växtnäringsläckage till vattendrag. Så mycket mer blir omöjligt om lönsamhet inte finns. I vår budget hade vi minst sex poster som direkt ökar lönsamheten i jordbruket och minst tre poster som indirekt ökar lönsamheten . För det andra: Kriminella djurrättsaktivister härjar, hotar och hatar. I vissa fall anlägger de till och med bränder och misshandlar. Detta är organiserat. Min partikollega har förtjänstfullt efterfrågat att regeringen ska ålägga att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra dessa aktivister. Men instruktionerna för polisens arbete har inte ändrats i detta avseende. Regeringen utlovade en utredning om möjligheten att stoppa manifestationer hos lantbrukare, men den har inte tillsats. i har enträget och förtjänstfullt efterfrågat att den ska tillsättas. Hur länge ska regeringen vänta? För det tredje: Vildsvinspopulationerna och skadorna på fält och grödor måste minska väsentligt, och det måste ske innan vi får den afrikanska svinpesten till . Det här är tre avgörande frågor som måste få sin lösning snart. En annan fråga som måste lösas och som jag ska ägna resten av mitt anförande åt är tyngande, krångliga regelverk och rättsosäker regeltillämpning. Våra tidigare förslag till regelförenkling kvarstår. Tillsammans med årets nya har vi 17 förslag som på det ena eller andra sättet ska förenkla eller ge bättre regler för jordbrukets näringar. Det är viktigt att de gemensamma jordbruksregler inom EU som förhandlas anpassas till svenska förhållanden och blir tillräckligt flexibla och att så mycket som möjligt får bestämmas på nationell nivå. Vidare måste implementeringen vara realistisk och göras så enkel som möjligt. Vi vill också att samtliga myndigheter som förhandlar lantbruksregler på EU-nivå ska få i instruktion att mycket tidigt i processen bedöma de nya reglernas positiva och negativa konsekvenser för det svenska lantbruket och verka för goda konkurrensförutsättningar för svenskt lantbruk. Vissa av våra regelförbättringsförslag handlar om att myndigheternas ärendehantering och tillsyn förbättras och likriktas. Till exempel vill vi att en eller ett par av länsstyrelsernas miljöprövningsdelegationer ska specialisera sig på jordbruksfrågor, ha särskild kompetens inom området och avgöra jordbruksärenden. Genom en djup förståelse för jordbruksnäringens förutsättningar kommer reformen att säkerställa att de krav som ställs på jordbruk är ändamålsenliga, fungerar i verkligheten och står i proportion till det som lagstiftningen vill uppnå så att kraven inte blir orimliga i förhållande till det den ska skydda. Slutligen ska jag fokusera på vårt helt nya förslag till regelförenkling i reservation 5, som jag hoppas på stöd för vid eftermiddagens votering. Vi föreslår en ny typ av förenklingsuppdrag till de förvaltningsmyndigheter som är verksamma inom jordbrukssektorn i bred mening. blå och röda regeringar har uppriktigt försökt att förenkla regleringarna inom jordbruksnäringarna, men resultatet har tyvärr blivit magert. Jag har själv sett detta på nära håll. Reglerna har ett underliggande syfte och utformas ganska ändamålsenligt när de upprättas. Men de förenklingar man kan göra utan att ändra syftet blir mycket begränsade. Vi anser dock att även syften kan behöva omprövas . Vi vill därför att myndigheterna ska föreslå en slopad reglering på nationell nivå eller EU-nivå. Det kan röra sig om en enda aspekt eller en hel lagtext. De ska pröva om de underliggande syftena som gjort att regleringen finns är aktuella och angelägna nog. De ska göra analyser av konsekvenserna av nuvarande regler och av en slopad reglering. Konsekvenserna ska bedömas både för lantbruket och för alla andra värden som kan påverkas.