prot · H70976 · 2020-02-18 00:00:00 — Enligt föreskrifter om upplåtande av vid inbjudan till sammankomst får inbjudningar samt besök endast ske genom riktad inbjudan till enskilda personer samt avgränsade organisationer. Vi hade skickat ut inbjudningar. Sedan hade andra människor fått tag på en inbjudan någonstans ifrån – jag har mina aningar men säger ingenting om det i denna kammare. Därefter anmälde de sig till det seminarium som de inte var inbjudna till. Dagen före seminariet fick de mejl om att de inte var välkomna eftersom de inte hade fått inbjudan på rätt väg. Jag vet att ändå valde att ta med några av dem in i lokalen. Men de som inte fick lov att komma in hade inte fått inbjudan på rätt sätt enligt föreskrifter. 30 (MP) replik: Det skickades alltså ut en anmälningslänk från som lades online, och antagligen fick den fötter. Det är många som är intresserade av varg, inte bara de som vill skjuta varg. Därför anmälde sig personer från andra organisationer, , Jaktkritikerna med flera. De fick ett bekräftelsemejl från om att de var välkomna. De planerade, tog ledigt, bilade upp från och åkte tåg från . Dessa personer hade fått ett mejl och skrivit ut sin anmälan, men kvällen innan, när de har kommit fram till , får de reda på att de inte är välkomna. De tror att det har skett ett misstag, för det här kan ju inte ske så sent inpå. De beger sig därför dit i alla fall. Två personer släpper jag in som mina besökare, för det var gott om plats. Det var bara jägare där, och de fyllde inte rummet. Om man har bjudit in via en länk som har läckts och man inte har kontroll över och om man har välkomnat personer till ett seminarium portar man dem inte vid dörren. Det är inte demokrati, och det är inte ett värdigt sätt att behandla äldre sjuka personer som sitter i rullstol och som har ordnat färdtjänst för att komma till riksdag och som har forskat om vargar hela sitt liv. Annars gör jag det å era vägnar. Varför bjuder man bara in likasinnade till ett demokratiskt samtal om man inte är rädd för att ens fakta inte håller? Vi har upprepade gånger fått höra att dessa forskare anser detta. Men det finns andra forskare och rapporter som säger något helt annat. Det är här ett demokratiskt samtal tar vid med olika intressen, olika åsikter och olika uppfattningar. Men här verkar man inte vara trygg i sina egna känslor. 31 (KD) replik: Jag fortsätter att hänvisa till föreskrifter för vad som gäller, och de gäller alla oavsett vem man är. Dessa människor hade fått tag på inbjudan på fel sätt och anmält sig på fel sätt, och därför fick de en bekräftelse på att de inte var välkomna. I övrigt har jag inget att anföra vad gäller det. säger att det var ensidigt. Jag påminner om att vi hade med flera parter i panelen för att få en bredd av både sådana som förespråkar jakt och sådana som inte förespråkar jakt. var själv med i egenskap av politiker som inte förespråkar jakt. Det var alltså människor med från bägge sidor. 32 (MP) replik: Det är en intressant syn på att få komma till tals och överlag en intressant och oroväckande syn på demokrati. Att vi var något slags rekvisita i panelen försvarar inte KD:s agerande och upplägg. fick väl göra sin röst hörd två gånger, och det fanns en kvinna i publiken som ställde kritiska frågor men som sedan inte fick ställa fler frågor. Det var väl jobbigt att svara när hon frågade efter vilka vetenskapliga rapporter som utgjorde underlag för att det behövs 120 vargar i . Eftersom det blev knepigt valde man att inte tillåta fler frågor från henne. Detta är något av det värsta jag har varit med om. 33 (SD): Jag valde att gå upp i debatten eftersom eftersöksorganisationen NVR nämndes. Jag har varit verksam i denna organisation i , och vi gör ett enormt arbete. Låt mig ta ett exempel. På julaftonskvällen, när ni andra åt middag med familjen, blev jag utkallad på grund av ett trafikskadat vildsvin, en galt på ca . Eftersöket tog , så då var min fördärvad. Många av oss inom organisationen har märkt en förändring. Många kollegor blir numera hotade efter genomförda uppdrag och vill ha skyddad adress och skyddat telefonnummer. Hotbilden har alltså ökat. Det som skrämmer mig mest är att företrädare för riksdag samverkar med dessa organisationer och deltar offentligt i deras möten. företrädare har ganska hög svansföring och vill kriminalisera jägare men har själva inga problem med att delta i manifestationer med organisationer som öppet brukar våld mot svenska eftersöksjägare som är avlönade av staten och får sitt arvode av polisen. Jag vill gärna höra hur , som även sitter i regeringen, ser på att dess företrädare lierar sig med kriminella organisationer som förespråkar våld och hot mot svenska eftersöksjägare som är i statens tjänst. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU7 34 (C): Då går vi över till att debattera MJU:s betänkande nr 7 om skogspolitik. I detta betänkande hanteras motioner från allmänna motionstiden om skogsgödsling, klimatfrågor kopplat till virkesproduktion, granbarkborren, skogsvårdsregler och mycket annat. Även här har vi en förenklad beredning och tar inte upp de motioner som är exakt likalydande de motioner som hanterades . Men det innebär som sagt inte att partierna inte står bakom den politik de anfört i sina motioner. Skogen är en av allra viktigaste resurser. Historiskt sett har skogen byggt välstånd genom att den har skapat jobb och tillväxt i hela landet men också genom att exporten har skapat stabilitet under oroliga tider. Skogen har dock inte bara varit historiskt viktig. Den kommer också att ta in . Med den gröna kolatomen från skogen kan vi skapa i stort sett allt vårt samhälle behöver. Vi kan göra drivmedel, byggmaterial, kemikalier, målarfärg, tyg etcetera. Denna omställning är redan i full gång. Men för att fullt ut ska kunna ta till vara den potential som den svenska skogen har krävs långsiktiga politiska spelregler. Det handlar om långsiktiga spelregler för de företag som ska leverera de innovativa produkterna från skogen. Därför behöver en bioekonomistrategi, vilket fick med som en av åtgärderna i den klimatpolitiska handlingsplan som regeringen presenterade . Det handlar också om långsiktiga spelregler för de skogsägare som ska leverera skogsråvaran som ska ersätta fossila material och om att skapa förutsättningar för ökad tillväxt i skogen så att uttaget av biomassa kan möta en ökande efterfrågan. presenterade en rapport med 88 åtgärder som ska öka tillväxten i skogen till 2050 och därmed bidra till ett fossilfritt samhälle. Ett av de områden som lyfts fram i rapporten är ett aktivt arbete med att förebygga och begränsa skogsskador. Under gjorde granbarkborren dessvärre sin stora entré i södra och , och fortsatte angreppen i stor skala. Granbarkborren har orsakat skador på närmare skog i södra och , till ett värde av . I en växande bioekonomi är det därför centralt att agera kraftfullt mot granbarkborren på både kort och lång sikt. I budgetförhandlingarna inom ramen för januariavtalet har därför drivit igenom en satsning på 30 miljoner för kapacitetsuppbyggnad och hantering av skogsskador, med särskilt fokus på bekämpning av granbarkborre. Det är viktigt att myndigheter, forskning och näring arbetar tillsammans men också att staten tar ansvar för sina marker och hur de påverkar omkringliggande skogsägare. Därför har i regleringsbreven drivit igenom uppdrag till såväl som om att minska och stoppa spridning av granbarkborre i skyddade områden. kommer att följa detta arbete för att säkerställa att det ger önskad effekt och vid behov driva på för ytterligare åtgärder. pekar också på andra tillväxthöjande åtgärder och nämner till exempel skogsgödsling och en översyn av lägsta slutavverkningsålder för att kunna hantera skogsskador mer proaktivt. Det här är åtgärder som vi i menar är värda att titta vidare på. Vi anser också i att man bör titta närmare på vilka ekonomiska incitament som kan behövas för att öka klimatnyttan i skogen, till exempel för att stimulera ökad tillväxt och därmed ökad kolinbindning och substitution. bygger svensk skogspolitik på två jämställda mål: produktion och miljö. Det är viktigt att värna den biologiska mångfalden och att säkerställa att viktiga värden i skogslandskapet bibehålls och bevaras . Men det som är unikt för den svenska skogen är det faktum att hälften av all skog i ägs av enskilda markägare. Det gör också att det är många olika händer som sköter den svenska skogen. Svenska skogsägare, inte minst familjeskogsbruken, har i flera generationer tagit ett stort ansvar i miljöarbetet när det gäller skydd av skog och värdefull natur. Ett aktivt ägande och brukande är en förutsättning för en långsiktigt hållbar skog, och därför måste dessa aktörer ses som en nödvändig part i miljöarbetet. Vill vi ha ett fortsatt stort engagemang för svensk skogsskötsel med den mångfald och det engagerade lokala brukandet som vi faktiskt har måste svensk skogspolitik i större utsträckning också ta hänsyn till och involvera de enskilda markägarna. En viktig ingång för när det gäller just miljöarbetet i skogen är att vi litar på markägarnas engagemang och förmåga. Värdefull natur kan behöva utökat skydd, men det innebär ofta att äganderätt och brukande begränsas. Det måste vara självklart att ägare eller brukare också ersätts för de inskränkningar som görs. Det är helt oacceptabelt att skogsägare ska leva i ovisshet om huruvida de kommer att få ersättning eller inte eller till och med kanske behöva stämma staten och föra en ojämn kamp. Tydliga spelregler kring ersättning vid inskränkningar är därför helt nödvändiga framöver. Sedan vi stod här och debatterade skogsfrågor har den skogsutredning som drivit igenom inom ramen för januariavtalet tillsatts och börjat arbeta. De förslag som vi förväntar oss, och som direktiven ger uttryck för, ska värna och stärka den privata äganderätten till skogen genom att stärka rättssäkerheten för markägare och företag och säkerställa att markägare får den ekonomiska kompensation de har rätt till. Dessutom ska utredningen föreslå nya eller utvecklade flexibla skydds‑ och ersättningsformer som ska kompensera markägare för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de faktiskt har rätt till. Dessa ska bygga på frivillighet och skapa incitament att skydda och bevara biologisk mångfald och andra allmänna intressen. Vi ser fram emot att utredningen kommer att presenteras och emot att ta det arbetet vidare så att vi får en långsiktighet i svensk skogspolitik. Principen om frihet under ansvar, som svensk skogspolitik har vilat på, har tjänat oss väl. Det vill vi i att den ska fortsätta att göra också . Vi står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall bara till reservation 8. 35 (M): Till att börja med vill jag säga att jag tycker att det är viktigt att göra som vi alltid brukar göra när vi sitter på våra utskottsmöten och EU-nämndsmöten och skogen kommer på tal: Det är alltid oerhört viktigt att värna det svenska självbestämmandet när det gäller skog och skogspolitik. Vi ser hur EU mer och mer kommer in och kladdar i svensk skogspolitik på olika sätt genom ett antal olika förslag. Det kan till exempel handla om LULUCF, taxonomi och skogsstrategier. Vi måste bevaka så att vi i inte förlorar vår svenska självbestämmanderätt över skogen. I EU har man inte hanterat skogen på samma sätt som vi i har gjort. I har vi hanterat skogen på ett oerhört bra sätt och särskilt under de sista snart 30 åren, när vi införde den nya skogsvårdslagen. Vi har byggt upp ett stort virkesförråd i svensk skog. Vi har fortsatt att bygga upp ett stort virkesförråd, men vi har även vänt trenden för mycket av det som vi mäter när det gäller den biologiska mångfalden. Med anledning av det har vi från ett förslag i vår reservation som jag yrkar bifall till. Det är reservation nr 6. Det handlar om att rent procentuellt inte ta mer skog ur produktion. Då kan man fråga sig hur vi tänker då. Det ska jag kort redogöra för. Vi menar, precis som jag sa, att den biologiska mångfalden har ökat och blivit bättre i svensk skog . De flesta av kurvorna går uppåt vad gäller såväl till exempel död ved, lövträd, gamla lövträd och gammal skog som fågelarter i skogen. Vi ser många trender som går uppåt vad gäller biologisk mångfald. av svensk skog är tagen ur produktion på ett eller annat sätt. Det innefattar både formellt skyddad, frivilligt skyddad, generell hänsyn och impedimentmarker. Det här är en siffra som både oppositionen och regeringen använder sig av, så vi kan nog fastslå att det faktiskt är den siffra vi ska ha och debattera. Vi tycker att den svenska skogen, som 2018 bidrog med ungefär 140 miljarder till bnp, ska få fortsätta att bidra stort till svenskt bnp med produktion och innovativa tankar och lösningar. Jag tycker att vår utskottsordförande föredrog på ett föredömligt sätt vad skogen faktiskt kan göra och vad vi hoppas att skogen ska göra . Men då kan vi inte fortsätta att ha skog ur produktion. Vi tror dessutom från sida att det finns så mycket höga naturvärden i de här som vi skyddar på olika sätt eller inte längre har i produktion. Det är värden som vi förmodligen genom ökad skötsel kan öka på den här arealen så att vi inte ska behöva öka mängden mark tagen ur produktion. Vi har dessutom från satt till extra pengar i vår budget för att hantera höga naturvärden på ett bättre sätt. Vi i värnar den enskilda äganderätten väldigt mycket. Vi menar att den svenska skogsägaren enskilt har byggt upp de här höga naturvärdena och kommer att kunna bibehålla dem och även öka dem under epitetet frihet under ansvar som har tjänat svensk skog väldigt väl. Vi ser till exempel att generell hänsyn är något som ökar. skyddas i snitt med generell hänsyn. Där byggs det upp nya höga naturvärden . Då är det oerhört viktigt för svenska skogsägare att veta att när de bygger upp de här naturvärdena ska ingen kunna komma och lägga en död hand över deras skog. Vi vet också att presenterade en rapport som sa att vi i för hög grad har skyddat kvantiteter i stället för kvaliteter, och då blir det så att skogsägaren får sätta till mer mark än vad som är nödvändigt för att skydda ett högt naturvärde. Det är också en del av bakgrunden till att vi lägger fram det förslag som vi gör. Jag vandrar vidare till frågan om barkborrar i skyddade områden. Det är en fråga som har väckt väldigt mycket känslor . Vi fick en otrolig uppväxling på barkborrepopulationerna under . Både 2018 och 2019 fick skogsägarna börja göra ett digert arbete med sök och plock i sina egna skogar för att hantera granbarkborren. I skyddade områden i län, som är ett stort problemlän när det gäller granbarkborren, vidtogs i princip inga åtgärder alls från myndigheters sida för att hantera granbarkborren. vidtog man i ett fåtal av de här områdena åtgärder för att hantera granbarkborren. Då ska vi komma ihåg att av naturreservaten i län var angripna av granbarkborre. Så få åtgärder var det som vidtogs i skyddad natur. Det är inte så att granbarkborren förökar sig och frodas bara i skyddade områden. Men vi menar att alla behöver ta sitt ansvar i fråga om att hantera granbarkborren. Vi har sett skrämselbilder och hört riktigt otäcka historier nedifrån . Det finns tyska skogar som står döda. Det är tusentals hektar granskog som dött för att man inte har hanterat granbarkborren. Då tycker inte vi att det ska spela någon roll huruvida skogen är skyddad eller inte. Vi ska hantera problematiken med granbarkborren. Det är dessutom så att det i vissa av de här reservatsföreskrifterna – för att tala om län igen, som jag var inne på – står att man ska ersätta markägarna om det sprids insektsangrepp från det skyddade området till enskild markägare. Men detta har inte skett. Vi har definitivt ett stort ansvar att hantera granbarkborren, både i skyddad natur och i oskyddad natur. Vi förutsätter att regeringen i sina regleringsbrev blir tydligare än vad man har varit . Därför tycker vi att det är hemskt olyckligt att vi inte kunde få till ett skarpt tillkännagivande från i den här frågan. Vi tror att det är precis vad som hade behövts: en riksdagsmajoritet som tydligt markerar att det här är ett problem som ska hanteras. Jag vet att regeringen har med i sina regleringsbrev att det ska vidtas åtgärder om det krävs, men det hade helt klart behövts en skarpare skrivning om granbarkborren. Man blir däremot lite mer positiv när man ser det som kom från om att det finns förhoppningar om att granbarkborreangreppen kommer att minska – om vi får en normal sommar. Men det har vi inte sett . Vi skulle mycket väl kunna få en 2018-sommar, och då har vi jättestora bekymmer igen. Jag vidhåller att alla behöver ta sitt ansvar för att hantera granbarkborreproblematiken, både i skyddad natur och i oskyddad natur. I detta anförande instämde och (båda SD). 36 (SD): och skogsbruk är de mest framgångsrika i världen. I har vi kunnat öka den årliga avverkningsvolymen sedan vi började mäta ordentligt . Den har mer än fördubblats. Ändå har volymen växande träd i våra skogar ökat till över 3,1 miljarder, alltså nästan fördubblats. Hushållning och ständigt förbättrad skogsskötsel har gett de här fantastiska resultaten och har gett vår industri möjlighet att växa. har knappt någon art i det svenska barrskogsbältet försvunnit. Undantag är möjligen lövträdsarten mellanspett, som försvann 1982 från , och svart stork, som egentligen försvann tidigare men som kom tillbaka och häckade i och 1992. Båda arterna har setts i efter det, senast , så det finns gott hopp om att vi ska kunna återetablera dem. har vi dessutom blivit allt bättre på vardagshänsyn i skogsbruket. Vi lämnar till exempel kvar döda och levande träd efter avverkning. Till detta kommer att arealerna av på olika sätt helt skyddad skog ökat kraftigt . Risken för att arter ska försvinna ökar knappast. Snarare minskar den. När man talar om skogspolitik för de närmaste 20–30 åren framåt finns det viktiga faktorer att ta hänsyn till. Enligt Parisöverenskommelsen och beslut i ska utsläppen av växthusgaser minska med inom EU 1990−2030. Det är en svår uppgift för både EU och . minskade som bekant sina utsläpp mycket kraftigt efter energikrisen genom att bygga kärnkraftverken och genom att bli mycket bättre på att hantera processvärme i industrin, men dessa ansträngningar får vi inte räkna oss till godo i , där startåret är . siktar EU dessutom på att bli koldioxidneutralt. I den kalkylen tyder det mesta på att skogens årliga inlagring av kol kommer att räknas med. ”Neutralt” måste ju betyda både att släppa ut och att suga upp – båda måste tas hänsyn till. Växande svensk skog binder koldioxid per invånare netto , tack vare att vi avverkar så mycket mindre än tillväxten. Observera gärna att ordet ”netto” här betyder tillväxt minus avverkning. Förutom dessa 5–5 per person binds även koldioxid i produkter från skogen – beträffande papper, men mycket beträffande brädor som blir till exempelvis hus. Om vi alltså får räkna med kollagringen i växande skog i 2050-målet är det sannolikt att får det lättare att nå det målet än att nå 2030-målet, där vi inte får räkna med det. Hälften av skogar ägs av enskilda, ofta lantbrukare. Det är deras skötselbeslut som styr hur svensk skog och svensk skogsnäring utvecklas. Deras framtidstro och tillit är grunden för god skogsskötsel. Det finns de som talar om att bör avverka mindre, trots att vi redan avverkar mycket mindre än tillväxten. Men vad skulle hända med framtidstron då? Svensk skogsskötsels framgång har aldrig handlat om att avverka mindre utan om att sköta skogen för att göra det möjligt att avverka mer. Industrins positiva utveckling gjorde det ekonomiskt rimligt att införa plantering efter avverkning. Efterfrågan på gallringsvirke gjorde det rimligt att röja ungskogar. Staten bidrog för sin del genom stöd till plantering, dikning, röjning, skogsbilvägar med mera. Skogsvårdsstyrelserna organiserade plantskolor, kursverksamhet, skogsdagar och så vidare. och härigenom utvecklades dåligt skötta skogar successivt till välskötta tack vare motiverade skogsägare, långsiktig och uppmuntrande politik och en livskraftig industri med framtidstro. Statsbidragen för skogsskötsel har för länge sedan försvunnit, och samhällets fokus har flyttats till naturvård. Det är inget problem i sig, utan det är bra. Men en annan förskjutning är oerhört allvarlig. Myndigheterna har börjat fatta beslut över skogsägarnas huvud. Från att motivera har man gått till förbud, och från bidrag har man gått till utebliven ersättning. Metoderna har lett till en rad rättsfall och till krav på utredningar om sådant som äganderätt, rätt till ersättning och övertolkning av EU-direktiv. Alldeles för många beslutsfattare verkar sakna förståelse för skogssektorns historia och villkor. Alldeles för många tjänstemän verkar tro att det är de som ska fatta besluten åt skogsägarna. Det här skadar förtroendet för myndigheterna och minskar intresset för frivilliga investeringar i skogsskötsel och naturvård. Det är beklagligt. Vårt skogsbruk har skapats av motiverade skogsägare i samarbete med industrin och med stöttande myndigheter. Skogsbruket och skogsindustrin är viktiga för landsbygden och för hela utanför storstäderna. Om skogens förmåga ska kvarstå och utvecklas – till effektivare artbevarande, till att binda alltmer koldioxid, till att ersätta icke hållbara produkter och till att ge sysselsättning på landsbygden och i orter utanför storstäderna – måste denna positiva samverkan mellan samhälle och skogsbrukare återskapas och utvecklas. Vi har i vår skogsmotion lagt fram en rad förslag till hur situationen kan förbättras. Bland mycket annat vill jag nämna:  att den svenska modellen för skogsbruk grundat på privat ägande och vardagshänsyn med stöd från ska bevaras och utvecklas  att totalarealen skog undantagen från skogsbruk inte ska ökas ytterligare  att systemet kring nyckelbiotoper ska göras om – för detta uttalade sig i den här kammaren inte bara vi utan en tydlig riksdagsmajoritet, inklusive socialdemokrater, kristdemokrater, moderater och  att beslut som leder till begränsningar för skogsägaren av dennes skogsbruk utöver vad som är tydligt fastlagt i lag ska åtföljas av ersättning  att frivilliga naturvårdsavtal med skogsägarna ska prioriteras framför bildandet av formellt skyddade områden där skogsbruk helt stoppas, vilket även rekommenderar  att skyddade områden som inte längre fyller sin uppgift ska avregistreras och ersättas med andra  att de förslag till grön infrastruktur som utarbetats länsvis i normalfallet inte ska leda till åtgärder som omfattar enskilt ägd skog. Det här är bara exempel på yrkanden i vår skogsmotion. Det är exempel på vad vi tycker har utvecklats i fel riktning och vad vi önskar göra för att vända utvecklingen. Avslutningsvis vill jag upprepa att svenskt skogsbruk är världsledande i sina framgångar med uthålligt brukande. Det har gett oss vår största industri, grundad på förnybar råvara. Skogssektorn är vårt bästa bidrag till en global framtid med mer förnybara produkter, som den skapar arbeten utanför storstäderna och bidrar till att minska gapet mellan storstad och land. Vi måste fortsätta att bidra till att utveckla vårt skogsbruk i en positiv riktning. I detta anförande instämde och (båda SD). 37 (KD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 10. Under någon timme ska vi debattera skogspolitik här i kammaren. Skogen är en fantastisk resurs på många olika sätt. För klimatet är skogen en helt avgörande resurs och faktiskt ovärderlig för att binda kol. På det personliga planet finns det nog inget härligare än att ta en tur i skogen hemma på gården. Det är tyst och fridsamt. Jag kallar det livskvalitet. Som skogsägare vill jag förvalta skogen på bästa sätt – föryngringsavverka, plantera, röja och gallra och se till att träd som blåst ned tas om hand. Om skogen är angripen av granbarkborren måste den tas bort.