prot · H709110 · 2020-04-23 00:00:00 — IPU-delegationen arbetar aktivt med att bygga förtroende med parlament över hela världen. Jag vill därför tacka de riksdagsledamöter som tillsammans med mig utgör den svenska IPU-delegationen. Jag vill också tacka internationella kansli, särskilt , som är föräldraledig, men även och . Utan deras insats hade delegationens arbete inte fungerat. (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärende som slutdebatterats Punkt 4 (Äganderätt och grön infrastruktur) 2. res. 5 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP 5:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 7 (Förbättrade tillståndsprocesser för vattenbruket) 2. res. 8 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 12 (Buller från idrottsanläggningar och motorbanor) 2. res. 13 (L) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 4 V, 3 KD, 3 MP Avstod:11 M, 5 C Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 16 (Miljökriterierna inom offentlig upphandling) 2. res. 16 (C) 3. res. 17 (KD) 6 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU33 Ett nytt konto- och värdefackssystem Kammaren biföll utskottets förslag. FiU39 om det kommunala utjämningssystemet 2. res. 1 (C) 3. res. 2 (V) 5 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 3 L, 3 MP Avstod:4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - CU12 Ersättningsrätt och insolvensrätt Punkt 4 (Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (KD) 10 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 5 (Betalningsplanens längd vid skuldsanering) 2. res. 3 (M, C, KD, L) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 3 MP 3:11 M, 5 C, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 6 (Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt) 2. res. 7 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Införsel av kärnvapen) 2. res. 2 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Interparlamentariska unionen (IPU) § 13 (forts. från § 10) Interparlamentariska unionen (IPU) (forts. UU12) 104 (M): Vi befinner oss minst sagt i en oförutsägbar tid. Vi befinner oss mitt i en hälsokris som också är en ekonomisk kris och som för alldeles för många också har blivit en personlig kris. Den snabba spridningen av viruset visar hur tätt länder är sammanlänkade. Att länder inledningsvis vänder sig inåt är nog helt naturligt. Men krishantering, som vid dessa kriser, kräver långt mer av internationella samarbeten än vad vi har. Vi ska här i vara mer angelägna och pådrivande för att få det framtida nya internationella samarbetet post-corona att fungera ännu bättre. I då ett globalt samarbete behövs som mest försämras förutsättningarna för det vi har. Det gör att hela krisen blir ännu värre. Vi i bor i ett kallt litet land, långt upp i norr. Det är ett land som är starkt exportberoende, och vi bygger vårt välstånd och vår välfärd på handel och säkerhet tillsammans med andra. I tider som dessa uppstår stora geopolitiska spänningar. Frihandeln är hotad, och handelshinder läggs ut. Lösningar på dessa knutar är mer internationellt samarbete, mer multilaterism, mer samtal för att stärka demokratier och regelbaserad internationell rätt. När detta ifrågasätts, vilket just nu sker, ska vi stå starkare tillsammans och visa på och öppna för att samarbeta bättre med andra. Interparlamentariska unionen (IPU) För oss riksdagsledamöter, folkvalda, är samarbete med andra länders parlament och parlamentariker oerhört viktigt. var ett av de första länderna i världen som valde att börja samarbeta internationellt med andra parlament . samlas kontinuerligt representanter för 179 av världens parlament med över 46 000 folkvalda eller utsedda representanter. De samarbetar i Interparlamentariska unionen. Det är den tydliga parlamentariska dimensionen av . Samarbetspartner som FN, WHO och Interparlamentariska unionen är viktigare för som går. Vi tar ett steg närmare för att komma ut ur denna megakris. Pandemin i sig är en hälsokris som hanteras . Men den har lett till en enorm ekonomisk kris som slår undan benen för många livskraftiga företag. Därtill förstärks effekterna av det oljepriskrig som kommer att gå till historien som ett av världens dyraste. Var och en av dessa är en rejäl kris. Tillsammans är det en gigantiskt stor kris. Mitt upp i allt detta kommer det att sticka ut rejält när man senare tittar tillbaka i historien. Det är nu de internationella samarbetenas armar och ben mäts mot verkligheten. Det är i tider som dessa inte tid för mindre samarbete utan mer, inte tid för stängda dörrar och protektionism utan för öppna dörrar och mer öppenhet. När folkvalda parlamentariker arbetar tillsammans globalt handlar det inte minst om att stärka mänskliga rättigheter och rätten för barn och kvinnor. Det handlar om internationell fred och säkerhet, hållbar utveckling, fri och rättvis handel, investeringar, rätten till hälsa och vård och att bekämpa internationell terrorism och extremism. Tillsammans utgör det väldigt stora delar av de globala hållbarhetsmål som världen tillsammans har satt upp och siktar mot. Det är FN:s globala mål . Den parlamentariska dimensionen av FN blir därför i dessa oförutsägbara tider än mer relevant. Det handlar om att globalt stärka dialog och samtal mellan folkvalda och parlament. utrikesutskott skriver att den svenska delegationen till Interparlamentariska unionen ska ha en hög ambitionsnivå och ett aktivt deltagande i framtagande och genomförande av olika sakfrågor. har där landat helt rätt i bedömningen. Den svenska delegationens långsiktiga strategi för är att fortsätta att upprätthålla engagemang för internationella samarbeten. Det är viktigt att förnya dem och förstärka dem. Ett fokus är att öka kunskap och begrunda fakta om utvecklingen i till exempel , och relationer med och inte minst med . Därtill gäller det att fortsätta att förstärka det nära samarbetet med de nordiska parlamenten och nordiska parlamentariker för att stärka den nordiska dimensionen i det globala samarbetet. Jag vill tacka för förtroende att leda arbetet och vara ordförande. Jag vill också i detta sammanhang passa på att tacka för mycket engagerade stöd i det internationella samarbetet. Det gäller inte minst talmannen, talmanspresidiet, ledamöter och internationella kansli och dess medarbetare. De är alla en viktig del av laget som står bakom fortsatta internationella engagemang. Ett stort tack! Interparlamentariska unionen (IPU) Ett annat konkret exempel är arbetet inför FN:s jubileum när FN fyller . Här på kommer talmannen och talmanspresidiet att högtidlighålla detta speciellt . Inför det årliga toppmötet i , när världens stats- och regeringschefer samlas, arbetas det nu med den årliga politiska deklarationen som kommer att handla om framtiden och morgondagens effektivare FN. Då är det särskilt speciellt att det bara är två länder, och , som har fått FN:s ansvar att hålla i pennan och framtagandet av deklarationen. Det är välkommet att vi parlamentariker får engagera oss i den processen. En annan tydlig stark signal var när valdes in i Interparlamentariska unionens verkställande utskott, exekutivkommittén. består enbart av 15 folkvalda parlamentariker som ska representera 179 länder. Som den sjätte svensk någonsin sedan organisationen bildades , , blir det ett uppdrag som förpliktigar. Det är en mandatperiod och ett ansvar som vilar på de kommande fyra åren. Därtill har ambitioner i ytterligare demokratiarbete, förankring av mänskliga rättigheter, inte minst för barn och kvinnor, och hbtq-dimensioner förstärkts när nu det ekonomiska stödet till Interparlamentariska unionen fördubblas . Det är ytterligare en tydlig signal. Det handlar om framtiden och att vinna vår generations demokrati. Det åvilar varje generation att göra jobbet. I firar vi fortfarande de 100 svenska åren av demokrati. Men det är viktigt att vi också kan fira de kommande 100 åren av svensk demokrati. Därför är det glädjande att den svenska delegationen har återkommande engagemang för gymnasieelever för att binda ihop det nationella demokratiska arbetet med vikten av det internationella demokratiska parlamentariska samarbetet. Det sker i form av stipendier och arbetsdagar tillsammans med elever, lärare och ledamöter. Internationellt samarbete behövs i krishanteringen, och de internationella systemen utmanas just . Det krävs internationellt samarbete för att besegra pandemin och dess konsekvenser. Det internationella samarbetet måste upprätthålla och skydda de demokratiska och fria samhällena för att säkra handel och jobb i . Det finns nu motkrafter som vill dra nytta av den här situationen. I det vakuum som breder ut sig när det normala strukturerade internationella utbytet saktar in eller pausas finns det risk att odemokratiska krafter tar vid. Vissa ser en möjlighet att försvaga internationella samarbeten och rita om den globala spelplanen. Men världen tar inte paus. Det är därför som vi tillsammans från och folkvalda starkt ska stå upp för våra värderingar och våra intressen både under och efter megakrisen. ska fortsätta att driva på för säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter – tillsammans som parlament och tillsammans med andra parlament. Det ska vara mer internationellt samarbete och mer tillsammans. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. Interparlamentariska unionen (IPU) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2019/20:UbU14 105 (M): Det finns inget ont som inte har något gott med sig. Det är lite kul att få göra ett litet inhopp i utbildningsutskottet igen. ska vi debattera UbU14 som handlar om vuxenutbildning. Med tanke på det rådande läget med coronapandemin är det i allra högsta grad ett mycket aktuellt ämne. Behovet av utbildning för vuxna kommer tyvärr sannolikt att öka med tanke på alla varsel och konkurser i spåren av . Den strukturomvandling av ekonomin som redan tidigare påbörjats kommer att eskalera och påverka arbetsmarknaden. På en arbetsmarknad där allt som kan digitaliseras kommer att digitaliseras ökar kraven på att människor rustar sig med nya kunskaper. Ett längre arbetsliv med större behov av kompetensutveckling och karriärbyten kommer att bli regel snarare än undantag. Det betyder att kunskap och kompetens kommer att få en allt större betydelse som trygghet på arbetsmarknaden. En viktig del i det nya samhällskontraktet kommer att vara att både företag och det offentliga behöver skapa bra vägar till omställning mitt i arbetslivet och att arbetstagare behöver vänja sig vid tanken på att byta yrke och vara villiga att ställa om. ser behovet av ett antal förändringar och åtgärder inom vuxenutbildningen. Jag kommer att lyfta upp några av dem . Det första är att fortsatt måste reformeras. Den möter ofta upp när det gäller att underlätta karriärbyten till bristyrken – vi har ett stort behov av att minska bristen. Tyvärr inkluderar ofta behörighetskraven arbetsmarknadserfarenhet, vilket exkluderar stora grupper. Därför måste utbildningsarrangörerna ges möjligheter att erbjuda preparandkurser. Det andra är att valfriheten och kvaliteten inom den kommunala vuxenutbildningen måste öka. Alliansregeringen tillsatte , som kom med sitt betänkande Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen . En valfrihetsreform med utgångspunkt i betänkandet om frivux bör genomföras i vuxenutbildningen så att den studerande fritt kan välja att läsa vuxenutbildning i regi eller i annan regi. När det gäller kvaliteten måste Skolinspektionens uppdrag breddas så att man inte enbart granskar på huvudmannanivå utan även på enhetsnivå, som sker i och gymnasieskolan. Slutligen, fru talman, måste sfi reformeras från grunden. Det handlar om allt från individuella prestationsplaner som kopplas till etableringsersättningen till att kraftigt öka tillgången på sfi-lärare. Det kan ske genom att man ökar antalet distanskurser, ser till att fler lärosäten med lärarutbildning erbjuder sommarkurser i svenska som andraspråk samt gör svenska som andraspråk till en obligatorisk del i lärarutbildningen. Då kan behovet av fler lärare i svenska för invandrare mötas bättre. Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 7. 106 (SD): Egentligen var det som skulle ha hållit detta anförande, men på grund av de restriktioner som nuvarande pandemi fört med sig kommer jag att hålla anförandet i ställe. Låt mig först yrka bifall till reservation 8, fru talman. Vuxenutbildningen är i grund och botten starkt kopplad till situationen i gymnasieskolan. De problem som gymnasieskolan brottas med är i de flesta fall desamma som finns i fråga om vuxenutbildningen, i varje fall när det gäller frågor om utbildningsval och förkunskaper. Det svenska systemet med vuxenutbildning är på sätt och vis ganska unikt. Det finns få länder i världen som kan jämföra sig med oss när det gäller möjligheter till vidareutbildning senare i livet. Detta tycker vi är jättebra. Det ska finnas möjligheter att snabbt kunna anpassa sig till nya tiders krav och utmaningar. Vi ser också att det råder stor missmatchning i flera olika sektorer. Här fyller vuxenutbildningen ett viktigt syfte. Förutsättningen för att vuxenutbildningen ska fungera är såklart att grundutbildningen i sig är så bra att det lätt går att skaffa sig ny kompetens. I likhet med vad vi tidigare anfört vad gäller grund- och gymnasieskolan anser vi att vuxenutbildningen måste få ett statligt huvudmannaskap. Inte minst näringslivet skulle gynnas av det, då det skulle kunna lägga tid och kraft på att höja utbildningskvaliteten i stället för att anpassa sig till olika kommuners regelverk. Ett statligt ansvar skulle öka likvärdigheten och stärka kvaliteten på utbildningen. Lika viktigt är det att vuxenutbildningen är starkt knuten till näringslivets behov. Det primära syftet med vuxenutbildningen måste därför vara att stärka kompetensen inom framför allt bristyrken. Vi har ett starkt behov av fler poliser, fler behöriga lärare, fler som jobbar i vårdsektorn etcetera. Men det kan även gälla särskilda branscher som är i behov av kompetens, till exempel stålindustrin, gruvnäringen, skogsindustrin eller åkerinäringen. Vuxenutbildningen borde därför fokusera på just dessa utbildningar och bristyrken. För den som tänker läsa på komvux för att skaffa sig en grundskole‑ eller gymnasieexamen är det viktigt att det är samma krav på kunskaper i vuxenutbildningen som i den reguljära grund- och gymnasieskolan. När det nu aviseras att man ska införa särskilda betygssystem och andra krav på gymnasiearbetet för dem som går vuxenutbildningen skickas helt fel signaler. Vuxenutbildningen får aldrig göras om till ett snabbspår för att vissa grupper ska bli behöriga till gymnasie- och högskolestudier. Vuxenutbildningen får heller inte göras om till ett integrationsprojekt snarare än en tydlig, strukturerad och kunskapsfokuserad utbildningsinsats. Sfi-undervisningen, så som den ser ut , är i många avseenden bristfällig. Jag tänker då inte bara på avsaknaden av krav på att genomgå sfi-utbildning för den som vill vara en del av det svenska samhället utan även på bristande rutiner kring kontroller av närvaro och resultat. Svenska språket är grundläggande för att man ska kunna klara sig i samhället. Det gäller såväl i kontakter med myndigheter som i sociala sammanhang med andra medborgare. Den som inte behärskar svenska språket får svårt att integreras i samhället och självklart ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden. vill att alla som kommer till ska få god kännedom om det svenska samhället. Vi förespråkar därför obligatorisk samhällsorientering för samtliga som beviljas uppehållstillstånd. I denna ingår undervisning i rättigheter och skyldigheter utöver kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Det ska vara tydliga krav på hög kunskapsnivå i ämnet, och en kontroll ska göras innan eleven blir godkänd på kursen. Vi vill också se betydligt högre krav på undervisningens innehåll och struktur. blandas elever med goda förkunskaper med elever som kanske helt saknar grundläggande utbildning. En sådan struktur gynnar inte kunskapsutvecklingen utan leder snarare till sämre resultat i gruppen som helhet. Vi föreslår därför att all undervisning inom sfi nivåindelas utifrån elevens förkunskaper. För att kunna avgöra detta vill vi införa tester som avgör den enskilde elevens kunskapsnivå så att denne får en adekvat och bra undervisning. 107 (C): Vi debatterar utbildningsutskottets betänkande om vuxenutbildning, som lyfter otroligt viktiga utbildningsformer såsom komvux och yrkeshögskola men också svenska för invandrare, så kallad sfi. och världen befinner sig i en exceptionell kris. Coronapandemin påverkar oss alla, och den har inte minst påverkat de hundratusentals elever och studenter inom komvux och yrkeshögskola som på har ställt om från traditionella studier till distansutbildning. Till er vill jag rikta ett stort tack för det arbete och den snabba omställning som ni har gjort! Jag vill också tacka alla lärare och utbildningssamordnare som har gjort det möjligt och som kämpar för att se till att studenter och elever får en så god utbildning som möjligt utifrån de förutsättningar som finns. För att möta coronapandemin handlar det både om att begränsa smittspridningen och att mildra de ekonomiska konsekvenserna för såväl individer som företag. Många människor har korttidspermitterats. Vi ser ökade varsel, och arbetslöshetssiffrorna ökar kraftigt. I det här läget har drivit på för att få fler utbildningsplatser. Så kan dessa personer rustas så att de kan stå ännu starkare på arbetsmarknaden efter coronakrisen och möta kompetenskraven. i vår har det presenterats satsningar på fler platser i yrkesvux, fler platser inom och fler korta kurser i kursutbudet på . Även YH-flex införs – en försöksverksamhet för en snabbare och flexiblare väg till examen för dem som redan har yrkeskunskaper som motsvarar yrkeshögskoleexamen . Vuxenutbildningen är en oerhört viktig del för att skapa förutsättningar och ge människor en chans att omskola sig och vidareutbilda sig senare i livet. Var fjärde elev som lämnar gymnasieskolan lämnar den med ofullständiga betyg. Att det finns en vuxenutbildning av hög kvalitet är helt avgörande för att dessa individer ska kunna få nya och bättre chanser senare i livet och skaffa sig utbildning och bildning. Det svenska utbildningssystemet präglas av valfrihet på alla områden utom när det handlar om den kommunala vuxenutbildningen. I det systemet är det de facto upp till kommunerna att avgöra om det ska finnas en valfrihet eller inte. vill se en vuxenutbildningspeng så att vi skapar valfrihet även för de personer som vill utbilda sig inom vuxenutbildningen. På så sätt ökas valfriheten och studenternas förutsättningar stärks. Vuxenutbildningen spelar också en avgörande roll för att möta det behov som finns på arbetsmarknaden . I den bästa av världar skulle fler elever redan i valet till gymnasiet välja rätt utbildning. Tyvärr är inte verkligheten sådan. I det läget är det helt avgörande att vi har en yrkesvuxutbildning som möter det behov som finns på arbetsmarknaden, alltifrån plåtslagare till chaufförer. I det här betänkandet lyfts även en annan viktig utbildningsform fram som har varit och även framöver kommer att vara en nyckel för att vi ska klara integrationen i samhället för nya medborgare i : svenska för invandrare. För del är det glädjande att flera av de delar som vi har drivit på när det gäller att stärka sfi finns med inom ramen för januariavtalet. Det handlar om att öka kvaliteten, få fler timmar till de elever som behöver det bäst, säkerställa att svenska kan kombineras med yrkesutbildningar och även utreda förutsättningarna för en sfi-peng. har mottagit en proposition baserad på komvuxutredningen. Flera delar av den utredningen är bra, men utredningen missar möjligheten till vidareutbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Vi kommer att återkomma i frågan när ärendet behandlas senare i vår. Validering är ett område som ser behov av att stärka. Tyvärr saknas det fortfarande ett effektivt sätt att systematiskt inventera vilka kompetenser nyanlända har. Processen måste börja så fort en person kommer till . ska bära ansvaret, och andra myndigheter får i nästa steg i uppdrag att validera och komplettera de kompetenser som finns. Dessa myndigheter ska ha starka incitament att avsätta resurser i form av både tid och personal för detta. De behöver också kunna erbjuda lämpliga kompletteringskurser. I betänkandet lyfts också yrkeshögskoleutbildningen, som är en framgångssaga i tillbaka. De allra flesta studenter som läser en YH-utbildning kommer i arbete. Att fortsätta att utveckla och stärka i är en nyckelfråga, inte minst i den situation som vi ser på arbetsmarknaden . Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 6 från . Vi lär få återkomma till diskussionen om hur vi stärker vuxenutbildningen. Det är otroligt viktiga utbildningsformer för att människor ska kunna bildas, utbildas och omskola sig senare i livet. Det är en särskilt viktig fråga i dessa tider. 108 (V): För många människor har vuxenutbildningen inneburit en andra chans när tidigare skolformer har misslyckats. För andra är det en chans till yrkesväxling. Efter att ha gått igenom grund- och gymnasieskolan ska alla ha tillräckliga kunskaper för samhälls- och arbetsliv. Dessa kunskaper ser som en rättighet. Alla vuxna som inte har fått dessa kunskaper ska ha rätt att få dem tillgodosedda inom vuxenutbildningen. I takt med att arbetsmarknaden och samhället förändrats blir det ett växande problem att många unga inte har fullföljt gymnasieskolan. Det finns en stor grupp unga vuxna som är dåligt rustade för arbetslivet och som därmed riskerar att få svårt att få och behålla ett arbete. Det behövs särskilda insatser inom både vuxenutbildningen och arbetsmarknadspolitiken för att förbättra deras möjligheter och för att underlätta den framtida kompetensförsörjningen. En stor andel av dem som arbetar inom vård och omsorg är undersköterskor. Det är väldigt otydligt vilka kvalifikationer en undersköterska behöver för att kunna anställas, eftersom det är arbetsgivaren som bedömer detta vid anställning. Det är viktigt att stärka undersköterskornas roll och att främja en nödvändig professionalisering. Det ser vi inte minst i dessa tider av pandemi. ser utbildningarna olika ut över landet och behöver därför stadgas upp för att tydliggöra rollen.