prot · H709135 · 2020-06-09 00:00:00 — Det är osakligt eftersom det innehåller rena felaktigheter. Det är orealistiskt eftersom jag inte har hittat ett enda exempel på ett direktiv som man har lyckats förändra innan det ens har implementerats i medlemsstaternas rättssystem. Det är dessutom oartigt, för att inte säga respektlöst, mot alla dem som just nu försöker implementera detta direktiv så klokt och så bra som möjligt i vår svenska lagstiftning. Immaterialrätt är som sagt oerhört viktigt, och det sker mycket på området. Låt mig avslutningsvis yrka bifall till reservation nr 2 och tacka och för att de har avstått från att ställa sig bakom tillkännagivandet, trots att de också röstade nej till direktivet i . Det ska de ha all heder av. 16 (M): Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång För oss moderater är detta ett viktigt betänkande utifrån regeringens proposition om att skärpa straffen för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. Vi har också fått majoritet för ett tillkännagivande till regeringen om en revidering av EU:s upphovsrättsdirektiv, en fråga som nu måste ta tag i. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3, då vi ser möjligheten att starka patent är byggstenar för företagsamhet och entreprenörskap samt vidare att en modernisering av regelverket sker utifrån nya medier. I ett modernt samhälle ändras inte bara produkter och tjänster. Många av dagens stora värden finns i idéer och kunskap. Det är en utveckling som har pågått och som i och med globalisering och digitalisering har ökat värdet på immateriella tillgångar. Det är i olika nättjänster, funktioner och system som de stora utvecklingsstegen tas och de stora förmögenheterna skapas. Det är en utveckling som går snabbt och en utveckling där lagstiftningen inte hängt med. Vi behöver både en förbättrad lagstiftning med straffsatser som höjs utifrån den förlust av värde det faktiskt är att förlora en immateriell tillgång. Lagstiftningen är fortfarande anpassad efter att stölder av tillgångar innebär att man per definition tar en fysisk vara. Det finns en strukturerad och organiserad brottslighet inom området. På samma sätt som i andra branscher skapar det skuggekonomier som ger en osund konkurrens för dem som följer regelverk och kreerar immateriella produkter. Dessutom kan detta innebära en säkerhetsrisk för ett öppet demokratiskt samhälle och den öppna handeln. Att det nu finns en stark majoritet för att skärpa straffskalan för uppsåtliga materialrättsbrott är bra. Straffet föreslås nu bli mellan minst sex månaders och högst fängelse. Det är rimligt att en grov stöld av en immateriell tillgång, det vill säga en stöld som planerats och planlagts på samma sätt som andra grova planerade brott, ska straffas hårt. Bara så kan vi skydda tillgångar och därmed också skydda dem som köpt eller skapat detta värde. Världen behöver fler kreatörer av immateriella värden, och vi måste värna dem och ägandet av värden de skapar. Politikens dilemma är att hinna med att skapa bra, tillämpbar lagstiftning utifrån den samhällsutveckling som sker. Detta är ett sådant område, ett område som dessutom har stort behov av att vara integrerat med lagstiftning inom EU. Vi reserverar oss också vad gäller behovet av att driva de immateriella frågorna starkare i EU. Inte bara programvaror och idéer är en del av de immateriella värdena. Bland annat behöver systemet med länkskatter ses över. är också ledande inom form och design. Här finns många av framtidens produkter och värden. Enligt omsätter piratkopieringen av svenska produkter mer än , vilket motsvarar av värdet inom detta område. Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Vi hoppas att det med skärpta straff inom området inte bara ska ske en minskning av antalet brott utan också en attitydförändring. Stöld inom det immateriella området är ett lika stort brott som andra brott och enorma värden kommer här i orätta händer. Även om det nu blir en del arbete på hoppas vi att innehållet i vårt tillkännagivande vinner laga kraft. 17 (S) replik: Det var roligt att höra att och framhåller att vi ska värna dem som skapar olika former av värden. Där är vi helt överens. När det gäller att så här snart efter det att omröstningen om DSM-direktivet genomförts och innan det ens har implementerats i nationell lagstiftning kräva att det ska revideras undrar jag dock hur tänker. På vilket sätt, menar ni, ska ett direktiv som ännu inte är implementerat revideras? Det är min första fråga. Min andra fråga gäller det som ledamoten sa om länkskatt. Vad menar ledamoten där? Det finns nämligen ingen länkskatt. Vad är det som ledamoten vänder sig emot, och vad vill ledamoten se i stället? 18 (M) replik: måste jag se på mitt syfte som politiker. Det är definitivt inte att göra jobbet i eller jobbet för de tjänstemän som jobbar för att göra lagförbättringar enklare. Jag tycker att nästan framhärdar i att det nu kommer att bli besvärligt. Det är ofta så att när en ny förordning har implementerats och satt sig är det mycket svårare att förändra. Om man vill ha förändring måste man driva det tidigt och vara progressiv. Vi tycker inte att regeringen har varit tillräckligt progressiv i dessa frågor. Detta rör faktiskt en del av våra stora värden, precis som jord och skog, i . En stor del av vår ekonomi har kommit till inom detta område, så det är enormt viktiga värden. När det gäller länkskatt är många av systemen gammaldags. Skattesystemet och lagstiftningen är inte gjorda utifrån hur vi jobbar . Vi ser den enorma förändring som har skett nu i och med coronakrisen. Vi jobbar hemifrån och går in och använder länkar på ett helt annat. Hur ska lagstiftningen utformas så att vi får tillgång till mycket utan att det hamnar bakom lås och bom? Och hur gör vi detta på ett smart sätt så att man kan få access till det man har skapat i den andra änden? Det måste naturligtvis löna sig att producera både kunskap och ny design och teknik på nätet. 19 (S) replik: Jag blev inte ett dugg klokare. Jag menar att ledamoten säger emot sig själv i sitt inlägg. Jag håller med om att precis som när det gäller jord och skog och annan form av äganderätt är upphovsrätten jätteviktig. Men genom de förändringar som föreslår i sin motion om DSM-direktivet försämras äganderätten och villkoren för upphovspersoner. Hur i hela friden menar ledamoten att äganderätten skulle stärkas av att DSM-direktivet revideras så som vill? Det är det ena. Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Det andra är att det som sagt inte finns någon länkskatt. Det som DSM-direktivet och vi socialdemokrater vill är att upphovspersoner ska ges rätt att ta betalt för sitt arbete även på nätet. Jag som privatperson betalar ingenting när jag klickar på en länk, men däremot ska den plattform som tillhandahåller material kunna sluta avtal med den som har producerat något så att den får betalt. Det är detta det handlar om, ingenting annat. Det finns ingen skatt. Det finns heller inget krav på betalning, men DSM-direktivet möjliggör att man kan sluta avtal. Dessutom gör det att personer som upplever att deras material blivit stoppat vid uppladdning på en plattform får möjlighet att snabbare ifrågasätta detta och få upp sitt material. Jag vill fråga ledamoten : Hur i hela friden kan er motion stärka upphovspersonerna? 20 (M) replik: Det jag säger kan tyckas lite motsägelsefullt. Det som det handlar om är att skapa nya system för hur man kan tillgodoräkna sig det man har skapat men ändå få access till det. Många av systemen är enormt gammalmodiga och inte anpassade. kan ha en poäng i det hon säger om vad man kan få. Man kanske inte kan komma åt, och detta kanske kommer att gynna de stora plattformarna då det kan vara svårt för mindre aktörer att ta sig fram. Det behövs en genomgång. Precis som med allt annat finns mycket lagstiftning i övrigt i samhället som är betydligt enklare och som revideras . Jag förstår inte varför inte ser det som vi ser, att det verkligen behövs. Detta är något som har god nytta av, för vi är väldigt duktiga på att göra produkter. Om man på ett enkelt sätt kan saluföra sina produkter på nätet har man ett stort värde i det, till skillnad från om systemen är krångliga, svåra och otillgängliga. En översyn behövs. 21 (SD): debatterar vi immaterialrättsliga frågor med utgångspunkt i propositionen med namnet Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. I betänkandet har två reservationer, nämligen reservation 1 och reservation 4. Mer om dessa snart, men jag vill redan nu passa på att yrka bifall till reservation 1. Tillsammans med , riktar vi ett tillkännagivande till regeringen som handlar om revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv, där vi menar att de bestämmelser som rör uppladdningsfilter och den så kallade länkskatten bör avskaffas. Länkskatten innebär att digitala plattformar, som de flesta av oss använder , måste betala en licens för länkat material som vi användare lägger upp. Exakt var gränserna kommer att gå vet ingen riktigt eftersom det inte finns några domstolsutfall. En rimlig farhåga är att möjligheterna att bedriva satir, opinionsbildning och samhällskritik inskränks. I sammanhanget vill jag belysa att just detta är något som vi i särskilt lyfter fram i reservation 4, nämligen att ska motverka regler på upphovsrättsområdet som står i konflikt med intresset av ett fritt internet och en fri åsiktsbildning. Utvecklingen i och med EU:s upphovsrättsdirektiv i denna del är bekymmersam och går tyvärr, menar jag, i antidemokratisk riktning. Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Frågan om så kallade uppladdningsfilter är central utifrån en demokratisk aspekt. Med uppladdningsfilter åsyftas digitala redskap som automatiskt ska sålla bort sådant som misstänks vara skyddat av upphovsrätt. För att de digitala plattformarna ska slippa böter är det rimligt att tro att algoritmerna ibland kommer att ta bort sådant om inte är upphovsrättsskyddat. Det är det ena. Det andra är att nödvändigheten av uppladdningsfilter riskerar att bli en enorm konkurrensfördel för jättar som till exempel Google, Facebook och Youtube, då mindre uppstickare inte kommer att ha råd att betala för dessa funktioner. Jag tycker att politiker, oavsett partifärg, borde se med oro på att Facebooks och Youtubes monopolliknande ställning stärks ytterligare och att de med små justeringar i sina algoritmer kan påverka demokratiska val genom att deplattformera eller pusha för vissa personer eller budskap. till reservation 1, som härrör från en följdmotion på propositionen Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. har ställt sig bakom propositionen, där man föreslår att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps i samtliga immaterialrättsliga lagar. Vi har dock två tydliga tilläggsyrkanden. Först och främst vill vi redan nu besluta om att lagstiftningen ska utvärderas efter införandet, detta för att säkerställa att lagen kommer att tillämpas på ett rimligt sätt och användas mot just omfattande organiserad brottslighet, inte mot enskilda individer. Utöver detta vill vi på ett övergripande plan framhålla att straffrättsliga avvägningar när det gäller påföljder måste härledas ur principerna om proportionalitet och ekvivalens. Straffskalan i den nya föreslagna lagstiftningen tillåter straff som motsvarar till exempel påföljderna för allvarliga sexualbrott. De nu reviderade straffskalorna i immaterialrätten bör därför åter ses över för att i ett större sammanhang tillgodose principerna om proportionalitet och ekvivalens. 22 (S) replik: Jag vill börja med att säga att jag på en punkt faktiskt är överens med ledamoten , och det gäller problemet med de stora techplattformarnas dominans och att de är mycket problematiska ur ett demokratiskt perspektiv. Däremot kan jag inte på något sätt förstå hur ledamoten får ihop detta med DSM-direktivet. Det finns nämligen ingenting i DSM-direktivet som gör plattformarna större eller mer monopolistiska – tvärtom. DSM-direktivet ställer krav på att plattformarna måste sluta avtal med upphovsrättsorganisationer om betalning och stärker dessutom våra – medborgarnas – möjligheter att få rätt om eventuella filter stoppar lagligt material. Där håller jag alltså inte alls med ledamoten. Men jag vill ställa samma fråga till ledamoten som jag ställde till ledamoten . Vad menar ni med länkskatt? Det finns nämligen ingen länkskatt. Förklara gärna detta begrepp för mig. Jag undrar också varför vissa personer, till exempel tidningsprenumeranter eller vi som har löst avgift till Spotify, ska betala för skyddat material men inte andra. Är det inte så att vi alla behöver betala på något sätt, eller att någon betalar – till exempel en plattform – när upphovsrättsskyddat material används? Eller är det så att helt enkelt tycker att allt ska vara fritt? Det är min fråga till ledamoten. Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Sedan måste jag också säga att den följdmotion där ni vill se en utvärdering verkar helt orimlig när det redan är fastslaget i direktivet att ska komma med en rapport om hur direktivet fungerar och efterlevs. Jag påstår att inte ens har läst underlaget. 23 (SD) replik: Jag tror att jag i mitt anförande sa vad den så kallade länkskatten är. Men jag kan läsa innantill en gång till: Den så kallade länkskatten innebär att digitala plattformar som vi använder ska betala licenser. Det är detta det handlar om. Och jag tror inte att ledamoten inte förstår vad jag syftar på. Den heter inte länkskatten, men det är det namn som man använder när man talar om den. Det är absolut inte så att vi från sida anser att allt på nätet ska vara gratis och att man inte ska bekämpa till exempel spridning av upphovsrättsskyddat material, framför allt inte i syfte att tjäna pengar på andras verk och så vidare. Därför har vi också ställt oss bakom denna proposition i det stora hela. Men farhågan för hur detta kan komma att användas handlar om att det kan bli svårare att bedriva opinionsbildning och satir. säger man från EU att det absolut inte är syftet. Men det är fortfarande ett sluttande plan som vi är på. Det menar åtminstone jag. Om man då länkar texter kanske de stora jättarna helt plötsligt använder dem för en egen politisk agenda och hänvisar till EU-lagstiftningen. Vi ser till exempel hur Facebook på goda grunder anklagas för att ha påverkat det senaste presidentvalet i . 24 (S) replik: Jag är glad över beskedet att inte heller tycker att allt ska vara fritt på nätet utan att de som har skapat saker faktiskt måste få betalt för sitt arbete. Jag vill också tydliggöra att det som ledamoten kallar för länkskatt alltså är en möjlighet för plattformar att sluta avtal med till exempel tidningsutgivare om betalning. Det finns inget tvång; det är en möjlighet som finns i DSM-direktivet. Sedan vill jag passa på att tydliggöra att ledamoten inte behöver vara särskilt rädd för att yttrandefriheten ska begränsas. Det framgår mycket tydligt. Om man har läst DSM-direktivet ser man att det tydligt står att det finns undantag för citaträtt, för kritik, för parodi och så vidare. Sedan är det så att de plattformar som ingår avtal med till exempel , , Ifpi eller vilka organisationer som det kan vara laddar upp allt skyddat material och använder det fritt. Det är det som är hela poängen, alltså att det ska bli bättre för oss användare och att det ska bli bättre för upphovsrättsinnehavarna. Dem som det inte kommer att bli bättre för är till exempel Alphabet, som gjorde en vinst på , mest bestående av annonsintäkter. De kommer att få betala en större del till upphovsrättsinnehavarna. Det tycker jag är jättebra. Håller ledamoten med om det? 25 (SD) replik: Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Det är upplyftande att se att det kommer nya lagliga alternativ som fungerar med framför allt de nya generationernas sätt att använda internet och digitala tjänster, till exempel Spotify, Netflix och så vidare. hoppas jag att det kanske dyker upp någon motsvarighet till Spotify för nyheter, så att man inte måste betala för varenda tidning. Då skulle det naturligtvis vara mycket mer lockande att betala för en sådan tjänst för att kunna ta del av alla nyheter och så vidare. Det är en utveckling som jag absolut välkomnar. Jag tror inte att vi står jättelångt från varandra i just denna fråga. Men jag tror ändå att vi kan få anledning att återkomma till dessa frågor när vi ser hur detta tillämpas. Det är också därför som vi bland andra anser att vi ska göra en svensk utvärdering av detta . 26 (C): Jag vill börja med att säga att jag på grund av den rådande situationen har hoppat in här för att ta en debatt i en fråga som jag inte arbetar med . Vi i har länge varit starka förespråkare av upphovsrätten, som är en del av äganderätten. Det är viktigt att kulturskapare som skapar bilder, filmer, musik etcetera får tillräckligt betalt för sina produkter. Med detta förslag svarar regeringen på det förslag som har lagt fram om just ett införande av det som benämns som grova brott i upphovsrättslagstiftningen. Det är mycket positivt. marknadsledande företag är ofta av företagens värde baserat på immateriella värden och utgör 80–av EU:s export. Då ligger dessutom över genomsnittet i EU. Innovation, export och jobb i – allt är beroende av immateriella rättigheter. är i topp när det gäller brott mot upphovsrätten i olika former. Att uppdatera lagstiftningen så att den fungerar tillsammans med den digitala utvecklingen är helt avgörande för kreatörer och för . Därför har , som sagt, pressat på för skärpta straff för de grövsta brotten mot immateriella rättigheter. Det finns aktörer på den digitala arenan som agerar systematiskt, internationellt och sammankopplat med annan grov brottslighet i sina brott mot upphovsrätten. Nivån på denna brottsliga verksamhet är i vissa sammanhang så djup och öppen att den är svår att skilja från legitim verksamhet. Detta måste stoppas, och införandet av en ny brottsrubricering är ett viktigt steg på vägen. är det också viktigt att den ungdom som delar upphovsrättsskyddat material till sina kompisar inte drabbas av drakoniska straff. För att ett brott ska bedömas som grovt ska det vara ett organiserat brott till stor skada för samhället. Vi ska inte jaga individer som inte känner till gränserna för vad som är lagligt att dela och vad som inte är det. Vi ska jaga den organiserade kriminaliteten. Upphovsrätten står över huvud taget inför stora förändringar efter EU:s upphovsrättsdirektiv. Vi väntar nu med spänning på att få se regeringens tolkning av direktivet till svensk lag. Från sida är vi oroliga för hur denna tolkning kan komma att se ut, inte minst för att regeringen har varit så otydlig genom processen. Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Vi har från sida återkommande gånger frågat justitieminister om han kan garantera att enbart innehåll som bryter mot upphovsrätten kommer att stoppas med det nya direktivet och om han kan garantera att svenska medborgares yttrandefrihet på nätet inte kommer att begränsas. Vi har aldrig fått något svar i denna fråga, och det gör oss genuint oroliga. Den välbehövliga uppdateringen av upphovsrättsdirektivet har nämligen inte landat helt rätt. Det kan i slutändan leda till en försämrad yttrandefrihet för medborgarna och sämre förutsättningar för en öppen demokratisk debatt. Därför är det helt avgörande med en öppen debatt om direktivets konsekvenser när det nu ska bli svensk lag. anser också att det är viktigt att skicka en signal till EU att vi från riksdag inte är nöjda med upphovsrättsdirektivet, och anser därför att det är lämpligt att arbetar för en revidering av direktivet – en revidering som garanterar ett skydd av både kreatörernas intäkter och medborgarnas yttrandefrihet. Slutligen vill jag understryka behovet av att regeringen återkommer med den utredning om privatkopieringsersättningen som redan har beslutat om. Det är en föråldrad ersättning som hindrar och fördyrar innovation. Regeringen lovade att återkomma med en utredning , men inget sådant har ännu skett. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 5. 27 (V): har rankats som ett av världens mest innovativa länder, och de immaterialrättsintensiva företagen bidrar med vart tredje arbetstillfälle i . Det är alltså viktigt att modernisera immaterialrättsliga skydd och anpassa dem till dagens verklighet – i det här fallet för att döma de allvarligaste fallen. har i det föregående ställt sig bakom utskottets ställningstagande att dels tillstyrka regeringens proposition, dels avstyrka motionsyrkanden som rör sanktioner på immaterialrättens område. Mot bakgrund av utskottets resonemang i den sista delen har vi ett särskilt yttrande för att tydliggöra vår ståndpunkt. har inget att invända mot propositionen och anser att förslaget i grunden är bra och att lagstiftningen har utformats för att vara funktionell. Jag vill särskilt framhålla att regeringen har gjort en korrekt bedömning när den har utformat förslagen, så att lagändringarna tar sikte på grova, uppsåtliga brott och inte på oaktsamma gärningar, vilket den bakomliggande utredningen först föreslog. Detta är väldigt viktigt för oss och något vi har påpekat under ärendets gång. finns en organiserad intrångsverksamhet som leder till stora skador för hela samhället, vilket riskerar att slå undan benen för enskilda kreatörer, kulturskapare och småföretag. Den påverkar hela branscher, där vi förlorar enorma skatteintäkter. Jag vill betona att det är viktigt att den föreslagna lagstiftningen får avsedd verkan och i förlängningen leder till att den stora organiserade intrångsverksamheten bekämpas. Jag ser fram emot en uppföljning av lagstiftningen och att får möjlighet att utvärdera den efter en lämplig tid. Jag yrkar bifall till reservation 2. 28 (L): Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Liberalerna tycker att regeringens proposition om skärpta straff för de allvarligaste fallen av upphovsrätts- och varumärkesintrång i stora drag är bra. Det är helt enkelt att vi får till ett starkare skydd. Det finns dock framför allt en del där vi inte delar regeringens syn, och det gäller EU:s nya upphovsrättsdirektiv. Visserligen är förhandlingarna i EU avslutade, men vi anser att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör verka för att de nya upphovsrättsdirektiven revideras. Det är ingen fel med att göra en översyn, och det är mycket lättare att göra det innan direktiven har implementerats helt och hållet. Det finns stora problem med direktivet, som riskerar att begränsa informationsfriheten på internet. Det handlar bland annat om utgivarens rätt att få ersättning när någon länkar till material man har publicerat, vilket i folkmun kallas länkskatt. Liberalerna har motsatt sig detta under hela processen, och vi motsätter oss ett sådant system. Vi ser också stora risker med att direktivet hämmar en fri debatt och åsiktsbildning. Internet kommer helt enkelt inte att vara det vi är vana vid eller se ut som . Därför är det mycket bra att en majoritet av utskottet vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om att inom ramen för EU-samarbetet verka för att de nya upphovsrättsdirektiven revideras. 29 (S) replik: Jag hade inte tänkt begära någon mer replik, men jag blev så nyfiken på det ledamoten sa. Det kom en lite mer balanserad beskrivning av det som ibland kallas länkskatt, men jag undrar: Varför vill inte Liberalerna att de som har skrivit och givit ut texter ska kunna sluta avtal med plattformar om att få betalt när plattformarna länkar till texterna? Det är min första fråga. Det andra som gjorde att jag tryckte på knappen för att begära replik är att ledamoten sa att internet inte kommer att se ut som vi känner det eller är vana vid – någonting ditåt sa ledamoten. På vilket sätt? Vad är det ledamoten menar kommer att förändras på internet när DSM-direktivet är infört? 30 (L) replik: