prot · H709118 · 2020-05-07 00:00:00 — Men vi har behållit grundskolorna öppna. Det är sant att det särskilt i en del områden är mycket stor frånvaro bland eleverna. I en del fall är det kanske för att de har milda symtom. Men i en del fall är det kanske för att föräldrarna känner en oro för att barnen går till skolan och kanske blir smittade och för att det finns en oro för själva pandemin. Här har skolorna en mycket viktig uppgift att informera om vad som gäller och att skolan är öppen. Det är också mycket viktigt att skolorna erbjuder den hjälp som behövs för att eleverna ska kunna få sina slutbetyg. Det är obligatoriskt för huvudmännen att anordna lovskola för dem som i årskurs 8 och årskurs 9 riskerar att inte bli behöriga till nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan. Utöver det kan huvudmännen frivilligt anordna annan lovskola för elever. För detta går det att söka statsbidrag. 67 (M): Coronaviruset har snabbt spridit sig över världen och skördat tusentals och åter tusentals människors liv. har det orsakat en enorm inbromsning av världsekonomin. Ett annat virus som snabbt sprids och riskerar att få fäste under coronakrisen är protektionismen. Det är ett allvarligt virus, vars tullar och handelshinder särskilt riskerar att drabba ett litet exportberoende och öppet land som . Protektionismen är ett allvarligt ekonomiskt hot. Men den blir också ett allvarligt hälsohot om tillgången till exempelvis läkemedel begränsas av handelsrestriktioner och fördyras av tullar. Även EU har dessvärre under coronakrisen bidragit till protektionism genom att införa exportrestriktioner gällande skyddsutrustning till länder utanför EU. EU:s agerande riskerar att bidra till en farlig dominoeffekt. Därför måste nu slå näven i bordet och säga nej till exportrestriktioner. Kommer regeringen att göra det? Det är min fråga till utrikeshandelsministern. 68 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Jag håller helt med om att coronakrisen har förstärkt de protektionistiska tendenser som vi såg redan före coronakrisen, och de har även sökt sig in i EU. De handelshinder som har uppstått inom EU, det vill säga exportrestriktioner, har vi påpekat mycket tydligt, både bilateralt från min sida ministrar emellan och gentemot kommissionen. Kommissionen har varit mycket tydlig i detta avseende med att man inte accepterar dessa restriktioner. Men det är på den inre marknaden, och vi gör allt för att få bort dem. Sedan antar jag att också syftar på restriktioner mot tredjeland. Där har varit den allra starkaste rösten för att vi i grunden är emot denna typ av restriktioner. För att inte helt förlora vår röst i fråga om detta har vi gått med på den typen av restriktioner om de har begränsats, och det förutsätter också att alla restriktioner på den inre marknaden kommer att tas bort. De ska begränsas , och de ska begränsas i omfattning. Där har vi nått framgång också i våra krav. 69 (SD): Efter många om och men och efter initiativ från och press från oppositionen har regeringen äntligen gått fram med direktstöd till de många företag som lidit svåra omsättningsförluster i sviterna av covid-19. Dessvärre har väldigt många i grunden livskraftiga företag redan inte bara gått under utan tillåtits att gå under med regeringens goda minne. Det förslag som regeringen presenterade på en pressträff är högst nödvändigt och alldeles självklart. Men det lämnar ändå en hel del frågeställningar i luften. föreslog direktstöd redan för en månad sedan. Men regeringen har fortfarande inte levererat en proposition till finansutskottet att ta ställning till. , hur många företag räknar regeringen med kommer att gå under och gå i konkurs helt i onödan innan vi har stöd på plats? 70 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågan. Vi har gått fram med historiskt stora stödpaket under en extremt för att just rädda jobb, företag och människors livsuppehälle. Det är en så lång lista att jag inte hinner räkna upp alla stöd som vi har gått fram med. Men det handlar om stöd till korttidspermittering, så att ett företag ska kunna behålla sina anställda genom att staten betalar en stor del av lönen. Det handlar om borttagna arbetsgivaravgifter och olika stöd till hyran, och det handlar inte minst om sjuklöneansvaret. Enligt har vi alltså på detta sätt räddat 175 000 jobb. Hade regeringen inte gjort detta hade vi förlorat 175 000 jobb. Vi är beredda att fortsätta stödja företag så att vi klarar jobben. Klimatkrav för stöd till flygbranschen 71 (V): Jag skulle vilja knyta an till den tidigare diskussionen om att vi befinner oss i en kris men att den också innebär en möjlighet att ställa om till ett hållbarare samhälle. I synnerhet när vi går in med statliga stödpengar ska vi självklart ställa krav på att företagen också presterar någonting för klimatomställningen. I ställer man nu krav på , som man ger många miljarder i statligt stöd, att de ska minska utsläppen och inte konkurrera med tåget på kortare sträckor. Här i har regeringen beslutat om 5 miljarder i ett stödpaket till flyget, varav 1 ½ miljard till Statsrådet (S). Jag tycker inte att riktigt fick svar på sina frågor om flyget och klimatkrav, herr talman, så jag vill fråga miljö- och klimatministern: nya krav kommer ni att ställa på flygsektorn när ni nu går in med stödpengar? Kan ministern ge ett konkret exempel på nya klimatkrav på flygbranschen? 72 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Svaret till är att gällande det akuta paket med kreditgarantier till flyget som vi har gått fram med står det i propositionen att regeringen förväntar sig att flyget ska ställa om till de klimatmål som vi har beslutat. Det är inriktningen, och där har vi ju ett gemensamt klimatmål som är beslutat här i riksdag. ser vi hur flygbranschen har en enormt svår situation just , och jag utesluter inte att flygbranschen kommer att komma till regeringen med ytterligare önskningar om stöd. Om och när man gör det kommer vi att ta den diskussionen, för det handlar ju om att flyget även långsiktigt ska ställa om för att klara klimatmålen. Därför är detta som sagt ett tillfälle då vi inte kan glömma bort de långsiktiga målen, utan alla resurser ska sträva åt det hållet. 73 (KD): presenterade ett förslag om att införa energi- och koldioxidskatt på vissa biooljor för värmeproduktion . Det är en skatt som kommer att leda till ökad användning av fossila bränslen, och man räknar med ökade utsläpp om ca CO2 . Regeringen erkänner själv att skatteförslaget kommer att leda till ökad användning av fossila bränslen. Biooljor, som är grödebaserade, får samma energi- och koldioxidskatt som sina fossila motsvarigheter. Detta händer som många aktörer i branschen håller på att investera mångmiljonbelopp för att ställa om sina anläggningar så att de ska kunna gå på just biooljor. Anser miljö- och klimatministern att det är värdigt en regering som säger sig föra en ambitiös klimatpolitik att inte ens pröva möjligheten att från få ett förlängt godkännande av fortsatt skattebefrielse för biooljor? När jag ändå har talartid kvar vill jag å alla gränsbors vägnar tacka handelsministern för att hon gör allt hon kan för att öppna gränsen mot igen. 74 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Från regeringens sida vill vi använda skatteinstrumentet för att kunna klara en omställning och klara klimatmålen. Vi har i januariavtalet även kommit överens om en grön skatteväxling på 15 miljarder, och vi är inne i den. En del av den gröna skatteväxlingen har vi redan genomfört genom att ta bort nedsättningen av koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmesektorn. Det har bland annat lett till att kolkraftvärmeverket i i har beslutat att tidigarelägga sin stängning – det stängde – på grund av de höjda kostnader det innebar att betala koldioxidskatt. Detta innebär också att det blir en mer rättvis konkurrenssituation mellan biobränslen och fossila bränslen, och vi kommer att fortsätta arbeta för att gynna det som är hållbart för klimatet – vilket är biodrivmedel, inte fossila. 75 (S): bereder nu meddelande om den gröna given. Den gröna given är en tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU:s politik till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp . Vi socialdemokrater ser att den gröna given kan medföra stor klimatnytta och bättre konkurrensförhållanden, inte minst för vår svenska industri, men får vi oroväckande signaler om att både sverigedemokrater här i riksdag och flera konservativt styrda länder i EU vill skjuta på den gröna given. Man vill omarbeta den helt eller ta bort den. Hur ser miljö- och klimatministern på möjligheten att genomföra den gröna given i ljuset av den skepsis som har börjat breda ut sig? 76 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för en väldigt viktig fråga, ! Det är en framtidsfråga, inte bara för och EU utan för hela världen och mänskligheten, att vi klarar av att styra bort från ohållbara produktionsmönster och beroende av fossila bränslen. driver på väldigt hårt för att the , den gröna given, ska vara i centrum för en grön återuppbyggnad när kommer med räddningspaket för EU:s medlemsländer. Det finns medlemsländer som har uttryckt sig väldigt skeptiskt till detta; man tycker att vi ska ta bort det, ta bort priset på koldioxid och bara ägna oss åt att återhämta ekonomin. Det skulle dock verkligen vara att slösa bort både tid och pengar som vi inte har. Vi har en möjlighet att ställa om till något mycket mer hållbart och motståndskraftigt som också kan ge både och EU konkurrensfördelar i en värld där vi ser att klimatkrisen bara blir större och större. Handelshinder på EU:s inre marknad 77 (M): EU:s inre marknad är enormt viktig för , men inte bara för oss – den är ju en av EU:s absolut viktigaste styrkor. Därför är det väldigt tråkigt att se hur EU misslyckades med att hantera coronakrisen inledningsvis. I stället för att värna den inre marknaden såg vi många exempel på det motsatta; jag behöver bara nämna och , så vet ni vad jag pratar om. Alla jag har hört har beklagat detta, och trots det är det tio länder som fortfarande har handelshinder. Statsrådet svarade på en fråga att vi i har varit tydligt emot detta men att vi inte har sett resultat. Jag menar att EU måste se till att värna den inre marknaden och motverka det protektionistiska agerande vi nu ser. Handeln är lösningen, inte problemet. Jag vill fortsätta på den fråga som min kollega hade, för jag tycker inte att han fick svar. Det handlar om exportrestriktioner, och fråga var om kommer att säga nej nästa gång detta kommer upp. Vad är regeringens inställning till fortsatta exporthinder? 78 Statsrådet (S): Tack för två viktiga frågor, ! Om vi börjar med den inre marknaden håller jag helt med ledamoten om att det är fullständigt oacceptabelt att den inre marknaden inte har varit fungerande . De restriktioner som har funnits har kraftfullt agerat mot – både praktiskt bilateralt, som jag nämnde, men också gentemot kommissionen. Vi ser att den möjlighet som finns för kommissionen eller ett enskilt land att gå vidare och anmäla detta till innebär en lång process, men vi ska inte backa från det om det är nödvändigt. Vi måste dock se till att det blir press på de här länderna så att det blir snabba åtgärder och inte bara avvakta en domstolsprocess. Vi gör alltså allt vi kan där, och jag ser att kommissionen är på vår linje i detta. När det gäller restriktioner mot tredjeland har som sagt varit en tydlig röst om det kommer ytterligare restriktioner i nästa beslut. Jag vill inte spekulera i hur vi kommer att ställa oss till det, men vi har fått ned antalet produkter som omfattas och fått det förkortat i tiden. Min förhoppning och förväntan är att det inte ska finnas efter den här perioden av restriktioner. Åtgärder mot smittspridning på äldreboenden 79 (SD): Antalet avlidna i covid-19 fortsätter att öka, och kommer siffran för vårt land med all sannolikhet att överstiga 3 000. Den största delen av dessa är eller äldre, och hälften av dem bodde på särskilt boende. Regeringen har helt och hållet misslyckats med att skydda våra äldre från smittan. Det innebär att många just nu kvävs till döds på sina boenden, utan tillgång till vare sig syrgas eller annan vård de behöver. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stoppa smittspridningen och minska dödligheten orsakad av pandemin på våra äldreboenden? 80 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Det är klart att vi alla känner en stor sorg över de dödsfall som sker till följd av pandemin. Uppenbarligen finns det brister som vi behöver utvärdera i den strategi som vi har försökt att följa, som handlar om att skydda de äldre. Detta gäller även kommunerna, som ju har ansvaret för äldreomsorgen. Några av de delar som vi kommer att behöva titta närmare på handlar om utbildningen och kompetensen hos dem som arbetar i äldreomsorgen, om att deras arbetsvillkor är rimliga, om att man har fasta anställningar och om att man har en kontinuitet i dem man arbetar med. Vi kommer naturligtvis att behöva utvärdera det som har hänt noga och dra lärdom av det. 81 BORIANA (M): För en månad sedan lovade regeringen att skulle sätta igång med en storskalig coronatestning av befolkningen , men inget har ännu hänt. Systematisk testning är en mycket viktig åtgärd i kampen mot viruset för att få veta hur omfattande smittspridningen är och för att begränsa den. Länder som har klarat sig väl, exempelvis och , startade tidigt med tester och smittspårning. har lyckats testa mer än dubbelt så många som , och har testat så många. Därför vill jag fråga vice statsminister : När kommer en storskalig coronaprovtagning av befolkningen i ? 82 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, Boriana , för frågan! I mars–april gav regeringen i uppdrag att ta fram en nationell teststrategi för att se till att antalet tester ökas. testades ca 12 000 personer . ser vi hur antalet testade ökar – vecka 18 togs prov på över 29 000 individer. Det finns länder som har testat mer än , men det finns också länder som har testat mindre. Vi ska dock testa mer. Regeringen har skjutit till för utökad testning. Det är inte brist på pengar som gör att testningen inte har ökat mer. Vi avser att se till att den ska fortsätta att öka så att man över huvud taget inte ska ha några begränsningar i detta, i synnerhet när det gäller samhällsviktig personal, personal inom äldreomsorgen och så vidare. 83 (S): Min fråga går till utrikeshandelsminister . Vi har ju inte bara en smittspridningskris i världen, utan vi har också en ekonomisk kris som till stora delar beror på stora problem i vår utrikeshandel. Vi har, som vi har hört , sett problem på EU:s inre marknad. Vi har också problem inom , och vi ser en ökande protektionism. Sedan har vi , som alltid är en stark frihandelsvän och som är väldigt exportberoende. Min fråga till statsrådet är hur statsrådet ser på frihandelns möjligheter postcorona och vad regeringen gör för att bidra till att få igång den internationella handeln igen. 84 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Som jag sa har coronakrisen verkligen förstärkt de protektionistiska tendenser vi såg före krisen. Vi hade stora utmaningar i handeln före krisen, och har de förstärkts både i EU och globalt. Detta är väldigt oroväckande. Jag är också orolig för att man nu säger att man ska flytta hem produktionen, handla mindre och sluta sina respektive länder. Det är inte lösningen, utan lösningen är att handla mer. Att ha öppna gränser och en rättvis och fri handel är fortfarande helt avgörande, även efter krisen. Annars stannar hjulen, och det skulle dessutom missgynna utvecklingsländer och länder som då inte får förmågan att resa sig ur fattigdom. Naturvård och biologisk mångfald Att vi ska ha en öppen och fri handel handlar också om solidaritet. Då handlar det även om att EU och vi som ett land inom EU måste agera på den globala och internationella arenan – inte minst genom WTO, som måste stärkas . WTO var i kris före pandemin, och man är i en ännu djupare kris . får vi ta nya tag även på den globala arenan, och där ska vara en tydlig och stark röst. Frågestunden var härmed avslutad. § 7 (forts. från § 5) Naturvård och biologisk mångfald (forts. MJU15) 85 (M): Det är inget nytt i jordens historia att arter dör ut; i ett längre perspektiv beräknar man att av alla arter som har uppstått har dött ut. Däremot sker det nu med en högre hastighet än tidigare, och människan är en stor anledning till det. presenterade Ipbes, för biologisk mångfald, en rapport som bekräftar att förlusten av biologisk mångfald är ett av världens akuta miljöproblem. Det är viktigt att säga att de riktigt stora hoten finns globalt, och där måste agera för att sätta press på de länder som har en obefintlig eller direkt skadlig politik för natur och miljö. kom den nya rödlistan över hotade arter i . Det större antalet arter som är hotade där kan delvis förklaras av att fler arter har bedömts, men vi kan också se att andelen hotade arter har ökat. Rödlistan är därför viktig att följa noggrant framöver. Detta gäller inte minst de faktorer som pekas ut som viktiga, såsom förekomsten av invasiva arter och den utsatta situationen i vår havsmiljö. Det konstateras att havsmiljön är särskilt utsatt men också att vi vet alldeles för lite om den. Därför har satsat särskilt på åtgärder för havs- och vattenmiljö och mot bland annat övergödning. Vi har också påpekat att forskningsfinansiären bör prioriteras med avseende på klimatförändringarnas påverkan på den miljön och den biologiska mångfalden i hav och vatten. Tillsammans med vår satsning på klimat- och miljöbistånd kan detta göra skillnad på riktigt för situationen i både de svenska vattnen och världshaven, medan till exempel regeringens plastpåseskatt är ett tomt slag i luften eftersom den inte alls kommer åt det globala problemet med plast i haven – det är ju inte de svenska plastpåsarna som är problemet. En fråga som är akut relevant i dessa tider är den olagliga handeln med vilda djur. Vi vet inte med säkerhet hur coronasmittan uppkom, men det finns misstankar som kopplar den till djurmarknaderna i . Alldeles oavsett har det nu satts ljus på de oacceptabla villkor som råder på dessa marknader, med tamdjur i burar som trängs med vilda djur under orimliga och ohygieniska förhållanden. Utöver att det är ovärdigt för djuren och deras välmående kan dessa hemska platser ge upphov till smittor som i värsta fall kan skapa globala pandemier med risk för människors liv. Naturvård och biologisk mångfald Vi måste agera mot den olagliga handeln med vilda och hotade djur och sätta press på och andra länder som ser mellan fingrarna med kriminell verksamhet och som tillåter dessa marknader. Här bör vi lyfta på varje sten för att sätta press genom WHO och handelsavtal eller i andra former. Det här är ett betänkande med många olika delar, och jag tänker uppehålla mig vid vargen. Utskottet riktar ett tillkännagivande om att regeringen ska se över förutsättningarna för att utöka licensjakten på varg i områden där vargstammen behöver minskas. Utskottet menar att besluten om licensjakt behöver beakta det demokratiskt fattade beslutet om målet för vargstammen. Hänsyn bör också tas till hur rovdjursförekomst påverkar älgstammens storlek och till hur människors trygghet och livskvalitet påverkas. Utskottet konstaterar att ingen av våra rovdjursarter på den skandinaviska halvön är utrotningshotad. Enligt utskottets bedömning kan därför en fortsatt riktad och selektiv jakt på varg genomföras utan att den påverkar vargens gynnsamma bevarandestatus. och projektet visar också att det är rimligt utifrån nuvarande nivå på vargstammen. Alla partier brukar betona det svenska jordbrukets konkurrenskraft. I den krissituation som samhället befinner sig i nu talas det alltmer om jordbrukets roll för självförsörjning och beredskap. Då måste vi också vara medvetna om den negativa effekt som en stor koncentration av varg utgör för just våra bönder. diskuterar vi också biologisk mångfald i naturen i stort. Vi ser områden där betesdjur försvinner och djurproduktion läggs ned på grund av vargen, vilket i sin tur skadar just den biologiska mångfalden. Tillkännagivandet till regeringen är därför viktigt. Men vill gå längre. har det inte blivit någon licensjakt på varg, trots att antalet vargar beräknas vara större än det antal som kommit överens om. Det är oacceptabelt och måste ändras. Vi tror att vargstammen behöver minskas till nedre mål om 170 individer för att minska koncentrationen där den är som störst men också för att bygga upp acceptansen för den förda rovdjursförvaltningen. Den framtida förvaltningen behöver bättre harmonisera med de människor som ska leva och verka i vargområden. Vissa djur har en kraftig påverkan på den biologiska mångfalden och andra djurs och människans livsmiljö. Det ökade antalet sälar utmed orsakar allvarliga skador för kustfisket. har drivit regeringen framför sig, och har möjligheten till licensjakt på gråsäl införts. I förslag om jakttidsöversyn har också föreslagits att jaktförordningen ska ändras för att möjliggöra licensjakt på samtliga arter av säl, det vill säga även knubbsäl och vikare. Det är viktigt, och det hade varit bra om hade kunnat uttrycka sitt tydliga stöd för detta, eftersom de skador som dessa orsakar på fångst- och fiskeredskap är likartade de som gråsälen ger upphov till. Det skulle inte hota sälbestånden, men det skulle minska konflikterna mellan fiskerinäringen och sälarna. Skarven i och har också en betydande inverkan på fiskebestånden, dels eftersom de äter stora mängder fisk som även yrkesfiskare fiskar efter, dels eftersom de orsakar stora skador på redskap. För skarven behöver regionala förvaltningsplaner inrättas i alla berörda län i för att förvaltningen ska fungera bättre, och skyddsjakt bör tillåtas på skarv i fiskeområden . Slutligen en fråga som också den är viktig i ljuset av den kris vi befinner oss i, och som har satt ljus på behovet av en trygg livsmedelsförsörjning. Naturvård och biologisk mångfald Modern växtförädling är en framtidsfråga avseende den globala livsmedelsförsörjningen men också vad gäller miljö och klimat. Genetiskt modifierade organismer, GMO, bidrar till att grödor får nya önskade egenskaper, som ett större vitamininnehåll och ökad resistens mot skadeangrepp samt att de tål torka bättre. Men inte en enda GMO har godkänts för odling i EU sedan det nya regelverket infördes . Det är tydligt att gentekniklagstiftningen är föråldrad och måste moderniseras och dessutom göras mer teknikneutral för att möjliggöra ökad livsmedelsförsörjning och mindre miljö- och klimatpåverkan från jordbruket. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att åstadkomma just en moderniserad och teknikneutral gentekniklagstiftning. Vi förväntar oss naturligtvis att regeringen arbetar skyndsamt för att få detta på plats i EU. Avslutningsvis, herr talman, handlar dagens debatt om att värna den biologiska mångfalden så att naturen ska kunna motstå och återhämta sig från påfrestningar utan att ta allvarlig skada och om biologisk mångfald som en förutsättning för att ekosystemen ska fungera och för de ekosystemtjänster som vi drar nytta av . Men detta måste ske med beaktande av sociala och ekonomiska villkor för människor i vårt land och deras livskvalitet, försörjning och vardag. Vi moderater står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5. 86 (SD): Beträffande naturvård och biologisk mångfald står vi sverigedemokrater bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till vår reservation 33 om miljöåtgärder i skogsbruket. Årets upplaga av rödlistan inkluderar skogsharen, björktrasten och skrattmåsen. De är inte sällsynta, men de har minskat i utbredning. När vi använder rödlistan måste vi i våra förslag ta hänsyn till dess olika kategorier. Kategorierna akut hotade och starkt hotade innebär stor risk att arten försvinner, medan kategorierna sårbara och nära hotade innebär betydligt mindre risk.