prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Det var därför utskottsinitiativet lades fram, men Socialdemokraterna röstade nej. 121 (S) replik: Vad vi socialdemokrater vill göra med sjukförsäkringen är tydligt. Vi vill se till att den som är sjuk, är långtidssjuk, inte kan gå till sitt arbete, inte kan leva ett liv som alla andra eller har nedsättningar av olika karaktär ska ha rätt till ersättning från samhället. Många delar av det förslag som ligger på bordet skulle göra att vi kom till rätta med de problem som vi ser, oavsett diagnos. Vi tycker att man inte bara ska fastna i kortsiktiga lösningar utan se helheten och skapa en sjukförsäkring som gör att människor kan få en ersättning som ger trygghet och möjlighet till rehabilitering. Det skulle skapa en grund för alla människor att fullt ut kunna delta i samhällslivet. 122 (C): Sjukfrånvaron har minskat. Det är detta jag tänker uppehålla mig vid i mitt anförande. Den har minskat under , och den tycks ha stabiliserat sig. Det är naturligtvis goda nyheter, om det hade varit så att människor hade blivit friskare. Regeringens förklaring till detta är att man varken har gjort några stora regelförändringar eller några förändringar i tillämpning. Regeringen sätter fingret, kanske ofrivilligt, på ett av sjukförsäkringens stora problem, nämligen ryckigheten i ledarskapet, även det över . Regeringen har stramat åt. Regeringen har luckrat upp. Regeringen har bytt generaldirektörer . Allt detta har skett på löpande band . Det är egentligen överraskande att sjukförsäkringen fungerar så bra som den ändå gör. Det är kanske lite paradoxalt men måste man tala om en regering som inte orkar eller vill ta tag i frågan ordentligt. Sjukförsäkringen behöver faktiskt reformeras och det ganska grundligt. För mig och är det tydligt att rehabiliteringskedjan måste återupprättas. Här skiljer sig och åt rejält. Det är också nödvändigt att säkerställa tidiga och samlade insatser och förstärka omställningsdelarna i systemet. Det ska inte vara något lappkast, utan vi i den beslutande församlingen måste samla oss runt ett långsiktigt hållbart regelverk för sjukförsäkringen. Jag har dock inte hört regeringen uttrycka någon vilja att göra något radikalt åt detta. Det är självklart som det står i betänkandet att sjukfrånvarons utveckling i hög grad påverkas av de insatser som vidtar i sin handläggning. Då måste det grundläggande trots allt vara och regeringens insatser, för annars skapas det inga långsiktiga, begripliga och trovärdiga förutsättningar för försäkringen. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning En förändring är till slut på väg efter ett utskottsinitiativ från mig och . Det kommer ett förtydligande av prövningen av arbetsförmågan efter 180 dagars sjukskrivning. Detta innebär att kan fortsätta att bevilja sjukpenning om det kan antas att vederbörande kan återgå i nuvarande arbete innan dag 365. Det här är en efterlängtad förändring som ger möjlighet för den som är sjukskriven och har en pågående rehabilitering att kunna fullfölja den. ber jag er att verkligen lyssna. Från olika håll har detta nämligen tolkats som en uppluckring av rehabiliteringskedjan. Låt mig därför poängtera att det inte är min och vilja. när jag lämnar blir det andra som får fortsätta den viktiga uppgiften att hålla koll på att reformen inte leder till en slappare bedömning. Sjukförsäkringen är en omställningsförsäkring och ska så vara. Syftet är att ge människor stöd, hjälp och rehabilitering för att kunna återgå i arbete, inte att människor ska vara sjukskrivna under långa perioder. Det mår ingen människa bra av. Betänkandet pekar också på vikten av att utredningar och beslut håller en hög kvalitet, något som borde vara självklart. Därför har jag drivit på för att regeringen ska arbeta fram förslag om att ett avslagsbeslut ska innehålla information om vilket arbete den sökande anses kunna ta. Som vi har hört tidigare från KD ska det vara ett angivet arbete. Det skulle ställa högre krav på utredningarna och ge både individen och inte minst Arbetsförmedlingen en bättre förståelse för vilket arbete den sökande kan ta så att Arbetsförmedlingen också kan medverka till att den sökande verkligen får ett arbete. En sak är säker. Vi behöver arbetskraft i och fler som arbetar. Alla har rätt att arbeta, även om det inte är på heltid. Även om man har en funktionsnedsättning har man rätt att arbeta om man kan. Den sjukskrivne ska ges möjlighet att återgå till sitt arbete med flexiblare arbetstid än man kan . 25, fungerar inte för alla människor, så det behöver ändras, vilket också sa. Min avsikt med detta har varit att tydliggöra vikten av att förändra sjukförsäkringen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. blir det lite känslosamt. Jag vill säga tack till tjänstemän, som alltid har varit vänliga, hjälpsamma och glada och alltid ställt upp när jag har behövt hjälp. Utskottskansliet med i spetsen har varit fantastiskt under de jag har haft förmånen att sitta i socialförsäkringsutskottet och jobba med de frågor som för mig varit de absolut viktigaste. Till mina kamrater i utskottet vill jag säga att oavsett partitillhörighet har vi alltid haft en god ton. Jag önskar er alla god jul och gott nytt år. 123 (V) replik: Det har väl inte undgått någon att jag brinner alldeles särskilt för den här frågan. Ni har ju hört mitt långa anförande och alla repliker jag tagit. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Ni kanske tror att jag i min replik på ska berätta om att har en mycket bättre rehabkedja som är just individanpassad och att man får pröva på eller att vi tycker att det viktigaste är att arbetsmiljön är bra och därför stoppade den nedläggning av Arbetsförmedlingen som var med och initierade. Men det tänker jag inte göra. I stället vill jag och helhjärtat tacka dig, , för det fantastiska initiativ som du och tog för att denna utredning ska kunna genomföras. Min och förhoppning är förstås att utredningen ska komma fram till att man kan mjuka upp lite från dag 365. tycker också att det är mycket bra att även är med och driver på detta om angivet arbete. Det är få som har funnits med så länge som du, . Du har suttit i utskottet med både min man och mig. Det säger något om hur viktig du har varit. Tack för ditt arbete! 124 (C) replik: På en fråga ställd på det sättet – och ändå inte är en direkt fråga – måste jag säga att rehabiliteringskedjan ligger mig oerhört varmt om hjärtat. Det gäller också i . En tydlighet i gränserna i rehabiliteringskedjan är det viktiga. Det var från början tänkt i rehabiliteringskedjan, vid dag 30, 90, 180, 365 och 550, att myndigheter och arbetsgivare har ansvar för rehabiliteringen till nytta för den som är sjuk. Den tydligheten har försvunnit i rehabiliteringskedjan. Jag vill verkligen att den ska återställas. Alla vi som är i arbete har ett behov av att veta vilka riktlinjer vi har att följa. Våra arbetsgivare är skyldiga att tillhandahålla dem. Våra arbetskamrater och samhället ska veta på vilket sätt och när vi får stöd och hjälp från samhället. Att förtydliga rehabiliteringskedjan, inte mjuka upp, är vad jag och vill. 125 (V) replik: tycker att det är toppen med en rehabiliteringsskyldighet för samhället och för arbetsgivaren. Det är toppenbra, tycker vi. Men det blir lite fel med de skarpa tidsgränserna. utförsäkrades 83 000 personer när den bortre parentesen, den så kallade stupstocken, infördes. kan inte se att detta är bra, utan vi vill ha en mer realistisk och mänsklig rehabiliteringskedja som utgår från det som människor är. Det går inte att pressa in oss i mallarna. Inte minst tycker jag själv och att – efter att ha klivit in, arbetat under pandemin och blivit sjuk – som utförsäkras bevisar just det. 126 (C) replik: tar upp problemen med pandemin. Jag kan hålla med om att den inte följer de gängse reglerna eller diagnoserna. Det är en sak för sig. Men vill jag säga till och att om rehabiliteringskedjan fungerade som den skulle, att man fick hjälp och stöd tidigare under sin sjukskrivningsprocess, redan när läkaren sjukskriver, eller ännu tidigare när arbetsgivaren ser att man är sjukskriven i , skulle man få den oerhört viktiga hjälpen och det viktiga stödet direkt. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Om vi följde rehabiliteringskedjan och det som ska ingå i perioderna borde problemen vara betydligt mindre. Men människor är ingen sak, och vi reagerar olika. Tack så jättemycket! 127 (L): Jag ska inleda med att säga något som jag tror att alla i kammaren kan ställa upp på. Alla ska känna sig trygga vid kortvarig eller långvarig sjukdom. Sjukförsäkringssystemet ska se till att alla människor har en rimlig försörjning om de blir sjuka. Sjukförsäkringen ska i normala fall vara aktiv och anpassad efter den sjukskrivne. Fler ska komma tillbaka till arbetslivet så snabbt som möjligt – i normala fall. Men under denna pågående förskräckliga covid-19-pandemi, fru talman, har gränsen för vad som är normalt flyttats och flyttats. När ska en sjukskrivning kräva läkarintyg? Vilka tidsgränser ska gälla i sjukförsäkringen? Vilka ersättningsnivåer i våra olika fack inom socialförsäkringarna ska gälla? Flera frågor som vi för bara ansåg att vi inte behövde debattera, inte fundera över, är nästan normala. Risken för smittspridning är en av anledningarna. De sjukskrivningar som redan finns i den vanliga vårdvardagslunken tar oerhört mycket tid i anspråk för läkare. Det är tid som inte längre finns. Vi liberaler menar att det behövs åtgärder som innebär bättre arbetsmiljö i både normalitet och pandemi, som innebär stärkt patientsäkerhet i både den normala vardagslunken och i det extrema. Det måste bli fråga om klokare resursanvändning i svåra tider och permanent framåt i tiden. Sjukförsäkringen och aktivitetsersättningen ska hjälpa, inte stjälpa. Den ska ge stöd och vägledning genom rehabilitering, vara en snitslad bana för den enskilde och en fyrled som leder tillbaka till ett fullvärdigt liv, till arbete och gemenskap. Många med funktionsnedsättning döms ut från arbetslivet redan när de går i skolan. De räknas bort och åsidosätts. De ställs åt sidan. Många går slentrianmässigt direkt från förlängd skolgång till aktivitetsersättning. Det är självklart inte okej. Det är slöseri med resurser, kompetenser och mänsklig delaktighet. Förlängd skolgång och särskola betyder inte att man inte kan arbeta eller att man är mindre värd. Den som behöver förlängd studiegång eller särskild skolgång ska få studiemedel, inte aktivitetsersättning. Aktivitetsersättningen ska inte låsa in i livslångt utanförskap eller i fattigdom, utan den ska vara en möjlighet till utveckling och delaktigt liv. Fattigdomen för många i LSS-gruppen har accelererat , dels på grund av dåligt anpassad aktivitets- och sjukersättning med hög skatt, dels på grund av orimligt höga hyror i gruppbostäder eller kostnader för aktiviteter. Det statliga bostadstillägget höjs dessutom inte i samma takt som hyrorna. Detta är något som vi liberaler debatterar, kämpar för och driver på. Vi kommer tillbaka till frågan. Pandemin är en oerhörd påfrestning för oss alla – var och en – och på våra gemensamma samhällsfunktioner, på hela vår värld. Allt som vi ansåg vara självklara beståndsdelar i våra liv är förändrat. Men det ger oss inte enbart en lång rad negativa effekter, utan vi ser också brister, revor och felaktigheter. En del rapporter visar på rena katastrofer. Men möjligheter ger den också. Det är möjligheter att omskapa, förbättra, göra om och göra rätt. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Vi liberaler ser mycket allvarligt på det som tydligt visar sig finnas under ytan. Men det ger oss möjlighet att göra bättre, inte minst inom de områden som vi debatterar just . En lång rad tillfälliga insatser har gjorts för att så långt det går lindra pandemins effekter, men sannolikt kommer mer att behövas – förlängning av det som vi redan fattat beslut om men också nya delar som jag är ganska säker på att vi kommer att få återkomma till. Vi får se om vi kommer upp i ett tvåsiffrigt antal ändringsbudgetar även . Men att insatser behövs är helt klart. Sjukförsäkringssystemen och funktionshinderspolitikens olika delar är kommunicerande kärl, men vi hanterar dem i stuprör. Om regioner snålar med vård, rehabilitering och hjälpmedel kan det leda till att människor blir mer utsatta och mindre självständiga än de annars hade varit. Någon som hade kunnat arbeta och betala skatt blir i stället beroende av sjukersättning. En annan blir beroende av mer personlig assistans. En tredje kan inte vara aktiv och vårda sin hälsa utan behöver mer sjukvård. Uteblivna investeringar i människor riskerar att leda till högre kostnader . Det är tydligt angivet i många regelverk att myndigheter ska samarbeta så att stödet till sjuka eller personer med funktionsnedsättning blir optimalt och så att ingen hamnar mellan stolarna. I praktiken är det alltför tydligt att myndigheter i stället skyfflar ansvar mellan sig, inte minst i pandemins spår. skyfflar dessutom alla nivåer i samhället allting åt alla håll: ”Bara ansvaret inte hamnar hos oss!” Pandemin har visat oss hur bräckliga delar av våra system är. Det har blivit mycket tydligt att kontakter med myndigheter måste vara hanterliga, förståeliga och begripliga – även för den som är sjuk. Myndigheter kan vara helt avgörande för oss när vi behöver stöd, men kan människor med många myndighetskontakter näst intill drabbas av administrationsutmattning. I pandemins spår ser vi förskräckliga effekter av detta. Givetvis behövs underlag och dokumentation, men det överordnade målet måste vara att lyfta invånare och ge dem möjligheter. Vi måste snåla på det onödiga men aldrig på omtanken. Ett portaluppdrag bör därför införas i myndigheters direktiv som betonar målet att stötta och lotsa. Till slut ett citat, fru talman: I de hus där jag går in ska jag vara till gagn för de lidande. Det är från den hippokratiska eden. Det borde gälla för myndigheter och för oss förtroendevalda likaväl som det gäller för de läkare det skrevs för. Jag yrkar bifall till förslaget. 128 (V) replik: Tack så mycket, , för engagemanget i funktionsrättsfrågor! Det är något som ledamoten och jag delar. måste frågorna ställas: Om man spar på det onödiga och satsar på det nödvändiga, varför har då det budgetförslag som och går fram med kvar straffskatten för alla sjukpensionärer? Varför har då förslaget som står bakom inte med en höjning av taket i bostadstillägget, som finns för ålderspensionärer? Och varför har inte en tydlig satsning på gruppen med sjukersättning förts in i budgetförslaget? Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Är det uppfattning att det nödvändiga är att ta bort värnskatten – hjärtefrågan för Liberalerna – på 6 miljarder? Det förslaget ligger ju kvar . Det tjänar till exempel vd 2 ½ miljon på . Är det en mer nödvändig satsning än satsningen på att ta bort straffskatten för landets sjukpensionärer? Det är en satsning som kommer dem till del som tjänar över 61 000 . Sjukpensionärer har väldigt mycket mindre än så i plånboken. Varför står och bakom ett sådant agerande och förslag? 129 (L) replik: Tack, , för frågorna! Hur det är att sätta samman ett budgetförslag när man är i en samarbetssituation är något som väl känner till eftersom man har varit i den situationen i stort sett ända sedan hedenhös. Frågorna som nu ställer till mig genom studsar därför ganska snabbt tillbaka, fru talman, eftersom vi har exakt samma skäl. I förhandlingssituationer får man somt och ger somt. Jag hade gärna sett att vi hade kommit längre med den breddade skattesänkningen för hela kollektivet när det gäller både ålderspensionärer och dem med sjuk- och aktivitetsersättning. Det hade varit rimligt och fullt rättvist. kom vi inte dit. Det är precis som för med de siffersatta målen, som tog upp i ett annat replikskifte. De kom till 2015, och då satt parti med vid förhandlingsbordet. Vi kommer att komma tillbaka. Det är ett löfte, fru talman. Vi kommer att komma tillbaka, och vi kommer att fortsätta driva på därför att det måste vara rimliga nivåer även i sjuk- och aktivitetsersättningen. Det måste vara rimliga bostadstillägg, precis som för ålderspensionärer. Vi tycker att det hänger ihop. Vi kommer tillbaka. 130 (V) replik: De siffersatta målen var inget vi förhandlade i budget, utan det var sådant som regeringen klubbade själv. Det som måste fundera över är att hänvisas personer med funktionsnedsättning ut ur aktivitetsersättningen och raka vägen till socialen. Tycker du att det är rimligt, ? Eller är du beredd att bifalla mitt initiativ om en översyn av , som också funktionsrättsrörelsen har påtalat att det finns stora problem med? Jag ser att socialdemokraten här i salen ser väldigt glad ut. Det ni också måste fundera över är att om ni släpper det här med värnskatten tror jag – jag bara gissar – att Socialdemokraterna kan tänka sig att ta den här skatten i stället. Det är ett insidertips från . Ta det nästa gång, så ska ni se att ni får till det! 131 (L) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning lyfter fram en ganska bred palett av frågor som definitivt inte alltid hör hemma i en budgetdebatt men likväl är viktiga frågor. Om vill ha tips och goda idéer – och det vet jag att de vill eftersom redan har plockat upp en rad förslag ur våra kommitté- och partimotioner och lagt fram som utskottsinitiativ i bland annat socialförsäkringsutskottet, vilket jag tycker är bra – vill jag bara peka på att när det gäller budgetsamarbetena håller man sig till dem, precis som har gjort tillsammans med Socialdemokraterna. 132 (SD) replik: Ledamoten pratade här i slutet om att målet måste vara att stötta och lotsa. Det är ju någonting som låter väldigt bra, men den regering som Liberalerna har ingått olika överenskommelser med driver i stället att målet ska vara att få ned antalet sjukdagar. Det målet har i praktiken blivit överordnat att stötta och lotsa människor som är sjuka, som av läkare bedöms vara sjuka och som av Arbetsförmedlingen bedöms inte kunna ta ett arbete men som trots detta utförsäkras. Därför anser jag att det borde skickas nya direktiv till . Om nu Liberalernas mål är att stötta och lotsa, är då Liberalerna beredda att trycka på den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen för att ändra dessa direktiv så att vi kan få bättre ordning i sjukförsäkringen? är vissa lagförslag på gång, men läget är ju just nu ganska akut. Vi ser hur besluten plötsligt ändras för människor som går på aktivitetsersättning så att de får avslag trots att de har blivit beviljade ersättning. Jag ser inget självändamål med att ungdomar ska gå på aktivitetsersättning om de kan återgå i arbete, men då måste det först finnas förutsättningar. Om det nu är viktigt för Liberalerna med en trygg sjukförsäkring som har målet att stötta och lotsa, är då Liberalerna beredda att trycka på regeringen så att vi faktiskt också kan uppnå detta i praktiken? Så anser nämligen inte jag att det fungerar . 133 (L) replik: Svaret på fråga är ganska enkelt. i mitt partis historia – vad jag vet – har vi lagt fram en kommittémotion i socialförsäkringsutskottet som enkom handlar om . Det är bara att läsa i den; där är det väldigt tydligt vad vi prioriterar och vad vi driver på. Denna kommittémotion kommer vi att fortsätta utveckla. Det är en första motion som kommer att vidareutvecklas; det kan jag garantera. Vi har ingenting i januariavtalet och, vad jag vet, ingenting som är stipulerat i några regeringsförhandlingar just nu som handlar om dessa delar – definitivt inte i januariavtalet. Det får vi återkomma till. Men vad mitt parti och jag vill och strävar efter, fru talman, är ganska tydligt i den kommittémotion som ligger på bord. Det är bara för att komma tillbaka och läsa i den. 134 (SD) replik: Jag kommer att följa Liberalernas politik vad gäller sjukförsäkringen och hoppas på att Liberalerna också kan vara med och trycka på regeringen när det gäller att direktiven till måste förändras. Vi har lagt fram en rad förslag i våra kommittémotioner, och vi får anledning att komma tillbaka till denna debatt. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Ledamoten tog i sitt anförande upp bristen på vård och rehabilitering och att detta inte ska drabba den enskilde. Här lade vi fram ett utskottsinitiativ om att man borde se över den tillfälliga förordning som finns . Människor ska inte behöva utförsäkras när de inte får tillgång till vård och rehabilitering då vi har en väldigt belastad sjukvård. Det finns brister ; det kommer otaliga exempel på människor som utförsäkras trots att de inte får tillgång till vård och rehabilitering. Liberalerna var dock inte beredda att gå vidare med ett sådant initiativ. Tycker Liberalerna att det är rimligt att man utförsäkras när man inte har fått tillgång till vård och rehabilitering? 135 (L) replik: vet ganska väl hur arbetet här i går till. Det sker samtal med regeringen och förhandlingar i alla de delar som måste till. De sker , och de sker inte bara i pandemins spår utan kommer förhoppningsvis också att bli mer långsiktiga. Det är en blandad kader som just nu förhandlas och som redan har förhandlats. Detta sker med regeringen. Regeringspartier och samarbetspartier går inte initiativvägen om det inte är så att det ligger helt utanför, och även då kommer man tillbaka in i en regeringsförhandling och kan genomföra saker direkt. Det är skillnad, fru talman, på att bullra högt och få lite gjort och att inte låta så mycket men få saker och ting gjorda. Vi får saker och ting gjorda. 136 (MP): har en lång tradition av starka försäkringssystem som träder in den dag något händer. När man blir av med jobbet, blir sjuk eller på annat sätt tappar inkomsten ska det finnas skyddsnät som fångar upp en. Det har man rätt att förvänta sig; det är välfärdsstaten. Men när vi ser revor i skyddsnäten, och när de blir allt tydligare, är det inte bara enskilda individer som faller mellan maskorna. Det handlar om förtroendet för både välfärden och staten. Vi kan inte riskera det; vi behöver reparera revorna. Sjukförsäkringen, som vi debatterar , är en del av välfärdsystemet för ekonomisk trygghet. Den finansieras via statsbudgeten genom sjukförsäkringsavgiften, som är en del av arbetsgivaravgiften, och bekostar sjukpenning, rehabiliteringsersättning, sjukersättning och aktivitetsersättning. Den ekonomiska tryggheten vid sjukdom och funktionsnedsättning utgör en rätt betydande del av statens budget – kostnaderna uppgår till nästan . Coronapandemin har drabbat många och påverkat oss alla på olika sätt, men den har också satt spår i statens socialförsäkringssystem. Pandemin har kanske framför allt visat på vikten av att ha starka system att luta sig mot när katastrofen slår till. Regeringen har agerat resolut genom en lång rad ändringsbudgetar och tillfälliga åtgärder för att minska pandemins effekter. Då har de system som vi har byggt upp varit helt nödvändiga. Men detta har också inneburit påfrestningar, inte minst för myndigheten, , och det kommer att innebära påfrestningar även . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning De tillfälliga åtgärder som vidtagits har visat sig vara betydelsefulla, och flera av dem kommer också att förlängas . Men förhoppningen är ju att 2021 blir det år då vi kommer till rätta med pandemin och att vi då successivt kan börja återgå till det mer normala. Jag inledde med att påtala revorna i socialförsäkringen, och jag fortsätter där. Hela sjukförsäkringssystemet, med den rehabiliteringskedja som den borgerliga majoriteten införde 2008 och som då röstade emot, är satt under hård press just . Vi tar del av mängder av vittnesmål och berättelser, och vi läser i utredningar och rapporter att sjukförsäkringen inte fungerar som den ska. Alltför många utförsäkras eller nekas sjukpenning trots att de är för sjuka för att arbeta. De hårda kraven vid tidsgränserna i det som kallas för rehabiliteringskedjan motverkar i själva verket – och försvårar i många fall – rehabilitering.