prot · H709100 · 2020-04-03 00:00:00 — Med anledning av debatten om förnedringsrån har jag tre konkreta frågor som knyter an till mitt tidigare anförande. Erkänner regeringen svenskfientlighet som ett påtagligt och växande problem? Tänker regeringen kartlägga omfattningen av det svenskfientliga våldet? Tänker regeringen vidta några åtgärder, så att man i fler fall där svenskar utsatts för hatbrott når straffrättslig upprättelse? 25 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Precis som jag redogjorde för kan den hatbrottslagstiftning som finns appliceras på båda fallen. Den är neutral. Jag vet att just har försökt få ut bilden att det inte är så, men så är det faktiskt. Av alla anmälningar som gäller hat mot etniska minoriteter handlar om att svenskar har angripit invandrare för att de är invandrare. I av fallen gäller motsatsen. Av dessa är det inte alla anmälningar som går till åtal. Det är snarare ett fåtal av dem som går till åtal, eftersom åklagaren måste kunna ha en klar bild av att åtalet ska kunna leda till en fällande dom. Det innebär att man inte kan dra några slutsatser av att inga av dessa gått till åtal, vilket försöker göra i debatten. 26 (SD) replik: Särskild debatt om förnedringsrånen För mig framstår det som alldeles uppenbart att det finns väldigt många fall där svenskar utsätts för hatbrott men väldigt få fall där just den kränkningen tas upp som ett underlag för åtal för hatbrott. Om justitieministern inte har sett det skav som finns här blir jag väldigt bekymrad. Varför vill inte regeringen vidta åtgärder, så att man i samtliga fall av hatbrott, oavsett om det gäller svenskar eller utlänningar, når straffrättslig upprättelse för den kränkthet man utsätts för? 27 Justitie- och migrationsminister (S) replik: För mig spelar det inte någon roll om man är svart eller vit. Om man begår brott ska man buras in för det. Man ska få en påföljd. Det gäller också hatbrotten. Det är därför vi bland annat har förstärkt polisens verksamhet när det gäller hatbrott. Man har speciella avdelningar uppbyggda i de tre storstäderna, och man har en kompetens över hela landet för detta. Det spelar ingen roll om brotten begås med motivet att man är mot svenskar eller att man är mot invandrare. Det måste vara precis samma regler som gäller för alla. Det är mitt besked. 28 (V) replik: Ungdomsrånen har funnits . varnade Brå för den här växande ”nya” trenden och att den kunde leda till ökad rasism i samhället. ser vi att rasismen normaliseras och att till exempel använder värdefull tid under coronaepidemin för att debattera brottslighet som inte kan straffas bort. Därför undrar jag hur justitieministern ser på det faktum att vissa former av brottslighet används för att stärka olika partiers egna rasistiska agendor, för att skapa en större klyfta mellan svenskar och invandrare, för att bygga ett vi och ett dom och för att skylla vissa former av brottslighet på ett stort ”invandringsproblem”. 29 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Detta är väl vad man i förhörssammanhang kallar för en ledande fråga. Jag tänker inte bita på den i det avseendet, utan tänker egentligen bara säga det jag sa tidigare, det vill säga att det viktiga från statens sida är att samma regler och samma lagstiftning gäller för alla. Om man angrips på grund av att man är svensk eller på grund av att man är invandrare måste man ha samma rätt att få upprättelse och få rättvisa skipad. I den politiska debatten vet vi att det finns partier som gärna vill driva den här frågan för att splittra. Då får de göra det. För min egen del är det viktigaste att i stället försöka se till sådant som är gemensamt och håller samman samhället. 30 (V) replik: Det är en politisk debatt vi har i den här kammaren . Där är frågan om normalisering av rasism väldigt viktig. Jag skulle också vilja fråga justitieministern hur han ser på hatbrottslagstiftningen som är under attack just . Man försöker förvanska själva essensen och meningen med hatbrottslagstiftningen. Precis som justitieministern redan nämnt är det i av fallen majoritetssamhället som angriper minoriteter. 31 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Särskild debatt om förnedringsrånen Hatbrottslagstiftningen är väldigt viktig. Om vi inte har till exempel lagstiftning om hets mot folkgrupp och straffskärpningsgrunden för hatbrott riskerar vi att släppa lös krafter som bara kommer att förstöra samhället. Det måste finnas något slags grundläggande hållning som vi håller oss till. Jag är därför angelägen om att vi kan upprätthålla den här lagstiftningen. Det är därför vi gör de satsningar vi gör på polisen, bland annat på hatbrottsenheterna. 32 (KD) replik: Justitieministern har redogjort för att regeringen avser att lägga fram ett förslag som innebär att straffrabatten förändras för 18–20-åringar när ett brott har straffvärde . Men debatten om medierapporteringen visar att många grova brott även begås av ungdomar som är 15, 16 eller . Vad avser regeringen att göra vad gäller den straffrabatt som gäller för dessa ungdomar? Borde inte den utveckling där grov brottslighet begås även av 15‑, 16- och 17-åringar innebära att man skulle göra en genomlysning av straffrabattssystemet även för dessa brottsförövare? 33 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Vad gäller den gruppen ungdomar, 15–17-åringar, tror jag att det är viktigt att ha klart för sig att det är barn vi talar om. Dem måste man hantera i rättsväsendet på ett särskilt sätt och med stor känslighet. Om man hanterar detta fel finns det en rätt stor risk att man snarare leder in den här gruppen ungdomar i ökad kriminalitet. Därför är mitt huvudspår att vi ska använda oss av LVU, lagen om vård av unga. Vi ska naturligtvis i första hand gå in med öppna sociala insatser, men vi kan också behöva vidta tvångsåtgärder om det behövs, till exempel för dem som växer upp i en kriminell miljö. Vi ska gå in med pengar till det för att underlätta för kommunerna att göra omhändertaganden. Vi måste också förstärka , den myndighet som har hand om den verksamheten och kan det här. Det tycker jag är den bästa vägen att gå för den åldersgruppen. 34 (KD) replik: Jag tackar ministern för svaret, även om jag inte delar hans uppfattning. Medierapporteringen visar att införandet av en tolkning av gör att unga förövare som grips av polis på bar gärning inte hålls gripna så länge att ett förhör kan ske utifrån de riktlinjer som finns. Hur ser justitieministern på det faktum att förhör inte utförs i samband med brott? 35 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Särskild debatt om förnedringsrånen Jag har sett den debatten. Jag vet att det förs en diskussion inom rättsväsendet om hur man ska tolka de riktlinjerna. Jag avhåller mig från att göra den tolkningen. Det är en fråga för myndigheterna att göra den. Men för oss är det naturligtvis viktigt att man kan genomföra förhör och att man kan gå till botten med vad som egentligen har hänt. Jag vill påpeka att vi också går in med en annan åtgärd, nämligen ungdomsövervakning, som blir ytterligare en påföljd för den här åldersgruppen, 15–17-åringarna. 36 (L) replik: Jag återkommer till frågan om riksåklagarens riktlinjer. Det är klart att de byggs på den lagstiftning vi har. Man gör en sammanvägd bedömning. Man pratar också om denna fantastiska barnkonvention som är mycket viktig men som en hel del har misstolkat. Jag har till exempel haft kontakt med . De har ett stort intresse i i och i hela världen. De ser inga som helst problem med att man griper, anhåller och i vissa fall också häktar unga personer som begår mycket allvarlig brottslighet. Vilka lagstiftningsåtgärder tänker justitieministern vidta för att se till att fler personer kan anhållas men också i värsta fall häktas för att kunna reda ut de här brotten så att man kan skydda brottsoffret och föra den unga personen till en rättegång, i stället för att personen släpps ut och begår samma typ av rån dagen efter? 37 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Det här är en diskussion som har kommit upp . Jag vet att det just nu finns en dialog om hur Riksåklagarens riktlinjer ska tolkas. Det finns en diskussion om de har tolkats rätt på vissa håll. Jag vill inte i det här läget föregripa den diskussionen. Vi måste nog låta tiden gå lite grann så att vi ser hur det utkristalliseras. Om det skulle behövas lagstiftningsförändringar för att klargöra detta får vi ta tag i det. Då ska man veta att det är en ganska lång process som vi i så fall går in i. Det tar tid att stifta lag. I bästa fall kan man klara ut det utan några nya lagstiftningsärenden. I sak delar jag uppfattningen att det måste finnas möjligheter för rättsväsendet att utreda vad som har hänt i botten och också göra det i ett tidigt skede. Låt oss återkomma till den frågan när det har klarnat lite grann i den dialogen. 38 (L) replik: Jag välkomnar naturligtvis detta. Vi kräver en öppenhet. Vi kan inte säga att Riksåklagaren bestämmer och sedan se ett utfall vi inte är nöjda med. Det måste ske en förändring. Det finns inget annat alternativ. Vi talar inte om den breda penseln här med unga personer. Där håller jag med justitieministern i inledningsanförandet. Brottsligheten har minskat på bred front. Men den har blivit allt grövre för vissa personer som sugs in i dessa gäng och utnyttjas. De förstör sin egen framtid, och de förstör andras framtid. De måste utredas. Då krävs det både anhållande och häktning. 39 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Särskild debatt om förnedringsrånen Låt oss följa den diskussionen lite längre och se om vi behöver göra några åtgärder från vår sida. Det är vi i så fall inte alls främmande för. Sedan ska vi ta fasta på det sade sist. Det vi ser är en polarisering. Det är en ganska begränsad grupp individer och ungdomar som begår de här vedervärdiga brotten medan ungdomsbrottsligheten totalt sett har minskat . Dessa två fakta kan vara sanna på en och samma gång. Den bilden bör man också se. 40 (M): Den fråga vi diskuterar här är ungdomsrånen, tyvärr också ibland med förnedringsinslag. Dessa ungdomsrån har ökat . Det är en oerhört kraftig ökning. Det är en explosionsartad ökning, för att använda rikspolischefens ord. Hur man än vrider och vänder på det tycker jag att det står klart att regeringen inte har gjort tillräckligt. Det är svårt att beskriva mer än en fördubbling som att det skulle vara ett bra resultat eller att man inte hade kunnat göra mer saker. Här finns det ett politiskt ansvar. Det är såklart alltid frestande för en regering att tala om vad andra partier har gjort. Men jag vill påminna om att är i politiken. Låt oss nu blicka framåt. Jag tror att det finns många saker man kan göra här. Jag har redan beskrivit vårt förslag om särskilda ungdomshäkten för att frihetsberöva personer som är straffmyndiga så att de inte ska kunna fortsätta att råna och hota personer ute på gatorna. Lagen om vård av unga används alltför ofta för att placera personerna i det egna hemmet trots att det är där det ofta finns stora problem. Det är en form som helt enkelt inte fungerar. Det måste kraftigt begränsas, för resultaten är för dåliga. Där kommer det att bli nödvändigt att bygga ut och göra fler omhändertaganden för att lyfta bort dessa personer från de kriminella miljöerna och deras kriminella identitet så att de kan påbörja ett nytt och bättre liv. För de allra grövst kriminella personerna bör man inrätta en ny enhet hos . Det är där som expertisen och kunnandet finns för att hantera personer som har varit kriminella halva sitt liv och inte kan någonting annat. Det är där kompetensen finns. Det är inte så lätt hos många mindre kommuner att göra det. Det tillsammans med straffskärpningar tror jag skulle kunna få ordning på ungdomsrånen igen. 41 (SD): När det kommer till att bekämpa ungdomsrånen och kriminalitet i unga åldrar har alltid varit för att vidta tidigare och tydligare åtgärder. Vi tror att det är en normerande reflex från samhällets sida gentemot de här beteendena som saknas . har man väldigt stort fokus på att inte agera för mycket utan hellre agera för lite och . Där har vi som en konsekvens också sett en utveckling där kriminaliteten har krupit ned i åldrarna. Särskild debatt om förnedringsrånen Det går inte i den här debatten att bortse från att inte i ett enda fall av dessa uppmärksammade förnedringsrån som föranlett den här debatten, och som innehållit väldigt tydliga inslag av svenskfientlighet, har åklagare valt att väcka åtal för hatbrott. Om man inte ser att det är ett problem och inte är beredd att vidta några som helst åtgärder för att ens skaffa sig mer kunskap eller komma till rätta med problematiken säger man rakt ut att det är helt okej med hatbrott i så länge brottsoffren är svenskar. Här går det en väldigt tydlig linje mellan och den rödgröna regeringen. Vi står upp för samtliga brottsoffer, och vi värderar samtliga offers kränkning när vi utformar vår politik. Det ska bli tydligare konsekvenser, och straffmätning ska utgå från faktisk kränkning oavsett vilken bakgrund man har. Det är en politik som jag tror skulle uppskattas av alla dem som utsätts för dessa förnedringsrån så att de på riktigt känner att samhället står på deras sida och inte på förövarens sida. 42 (C): Det sägs att i nöden prövas vännen. Kanske är det så att i krisen prövas ledarskapet. I allt mörker som coronakrisen för med sig finns det ändå små ljusglimtar som är viktiga att se. Det handlar om det sätt vi tar ansvar för varandra och hjälper varandra efter bästa förmåga. Kanske vi också stärker vårt ledarskap, vår samarbetsanda och hur vi jobbar tillsammans för att åstadkomma resultat här i . Jag deltog i finansutskottets debatt här . Det är en väldigt konstruktiv anda för att försöka lösa ut de oerhörda svårigheter som hela det svenska näringslivet kommer att utsättas för , förutom de viktiga hälsoaspekterna. Väldigt mycket handlar om ledarskap och frånvaron av ledarskap. Att utnyttja ett brottsoffers utsatthet och exploatera den kränkning som brottsoffret utsatts för i syfte att skaffa sig billiga politiska poänger är så långt från ledarskap man kan komma. Att dela bilder och filmer på ett brottsoffer som förnedras är att utsätta brottsoffret för en ytterligare kränkning. Från sådant måste varje seriös opinionsbildare avstå, och för sådant måste varje seriös lagstiftare hålla sig för god. Vi kan vända denna utveckling. Med långsiktigt ansvarstagande för att bygga rättsstaten starkare och öka våra rättsvårdande myndigheters brottsbekämpande förmåga bryter vi tillbaka även den typ av kriminalitet vi debatterar . Med mer av samarbete, gedigen kunskap om både kriminalitetens orsaker och de metoder som fungerar bäst för att bekämpa den, och en blick höjd över en längre horisont bygger vi landet allt tryggare så att risken att utsättas för brott blir så liten den kan bli. Det gäller för gammal och ung och för varje människa som bor i vårt avlånga land. 43 (V): Särskild debatt om förnedringsrånen Den här debatten sker därför att det finns en rasistisk kontext: att vilja sätta likhetstecken mellan invandrare och kriminell. Det handlar om att skapa ett riktigt starkt vi och dom. Samhällsdebatten pressas till att peka ut att det är några andra, främlingar, invandrare eller asylsökande som utför brottsligheten i – och dessa brott är något annat än den svenska brottsligheten. Det sker en extrem normalisering av rasismen i den svenska rättspolitiken. Det började med SD, och det fortsätter med och KD. Det är små steg, till exempel att anse att handhälsning är ett politiskt statement, att förbjuda slöjor i skolorna, att låtsas som att ungdomsrån är något nytt som kom som asylinvandringen 2015. Ungdomsrån är inget nytt. Brå varnade för det nya fenomenet . Att ständigt vinkla, vrida om, peka ut och hävda att vi säger vad alla tänker gör något med debatten och samhället. Alla rån är förnedrande och hemska för brottsoffret. Denna debatt om förnedringsrån som har begärt genomförs därför att SD begärde en debatt om svenskfientlighet – men talmannen sa nej. Där har du normaliseringen av en rasistisk kontext. SD får nej. tar över deras problemformulering med en marginell språkförändring. Det här är samma debatt, men med ett annat namn. Rasismen är ful och svår att ta på, men den finns överallt – även i denna kammare. 44 (KD): Som jag belyste i mitt första inlägg anser vi kristdemokrater att det behövs insatser på många områden för att bryta trenden med rån och förnedringsrån. Hela samhället med familjen som startpunkt behöver samverka för att motverka den negativa trend vi ser just . Insatser som krävs är bland annat att minimera straffrabatterna, även för dem under . Parallellt krävs att Kriminalvården skapar lämpliga insatser för unga kriminella. En nationell krissocialjour behöver inrättas. Om redan är kraftigt belastad kan det bli en stor börda att ta hand om både offer och förövare. Då behövs nationell hjälp som sätts in där mängden brott ökar. Det behövs ett ökat samarbete mellan skola, socialtjänst, polis och fritidsverksamhet som kan ge familjen stöd i ett tidigt skede. Vidare kan lättade sekretessregler innebära att personer som är på väg ut i antisocialt beteende fångas upp tidigare. Också unga brottsoffer måste få betydligt bättre stöd, inte minst med tanke på det brutaliserade våldet som finns i dessa rån. Det måste finnas stöd för unga brottsoffer. Vi behöver hitta vägar för att bryta trenden med förnedringsbrott i vårt samhälle. Det behövs krafttag och insatser från föräldrar, samhälle och rättssystem mot unga förövare som begår rån och förnedringsbrott. Dagens system fungerar inte tillräckligt bra. De låsta platserna hos Sis är för få. Lagföringen av unga är för långsam. Ungdomspåföljder är för tandlösa och straffrabatterna för långtgående. Och det är svårt att frihetsberöva minderåriga, även vid grov brottslighet. Vi är skyldiga brottsoffren att ta frågan på större allvar. Våra barn och ungdomar är vår framtid. Låt oss se till att deras uppväxt blir trygg utan oro för rån och misshandel med förnedringsinslag. Det är dags att vända trenden. 45 (L): Särskild debatt om förnedringsrånen Det gäller att vi tar denna debatt som ett larm utan att bli överdrivet alarmistiska. När man pratar med poliser och , som ligger i den absoluta frontlinjen, lärare, kuratorer och skolsköterskor i skolan, berättar de om miljöer för dessa unga barn som leder till att de begår alla möjliga förfärande brott. Det är en social och intellektuell misär av stora mått som ligger bakom. Vi har hört talas om ”bötning” och ”manning” och mängder av olika handlingar som har gått över till att ha klart förnedrande inslag. Det skryts och filmas, och de sociala medierna vrider om kniven för brottsoffren på ett sätt som man har svårt att ta till sig. Därför menar vi liberaler att det krävs en bred palett av åtgärder där vi måste titta på sekretessregler så att polisen vet varför de hämtar en unge på varje vardagsnatt, bland annat hur det ser ut hemma. Sekretessreglerna är helt obegripliga. Jag har sagt det tidigare i kammaren: Det är dags att dra ett streck över dem. Vi vill gärna se att man jobbar mer med 24- eller 48-timmarsgarantier så att föräldrar snabbt kopplas in om ett brott av det inte allvarligare slaget har skett. Vi har till och från, och gör det nu igen, pekat på att grunden i den svenska socialtjänstlagen behöver reformeras. Den är skriven för ett helt annat samhälle med helt andra problem. Vi måste göra om den lagen från början. Åtgärder med frivilliga samtal, ungdomsvård om man döms, ungdomstjänst eller ungdomsövervakning är inte tillräckliga. Vi behöver komma in tidigare med mellantvång. Jag upprepar att vi liberaler anser att det börjar i skolan. Här behöver massiva åtgärder vidtas. 46 (MP): Det har diskuterats huruvida ungdomsrånen har ökat, hur mycket, om det var värre förr och om brottsoffrens etnicitet är en del av motivbilden eller inte. Alldeles oavsett hur det förhåller sig med den saken är alla rån och förnedrande handlingar viktiga och ska tas på allra största allvar. Vi måste skaffa oss kunskap som inte är anekdotisk, men vi måste också agera här och . Från sida vill vi fördjupa det arbete som sker i samverkan mellan statliga myndigheter och kommuner för att agera mot grovt brottsliga handlingar begångna av barn och unga mellan . Det kan handla om våldsbrott och rån men även om narkotikabrott och sexualbrott. Syftet är att hitta snabba arbetsformer där konsekvenser för dem som begått brott ska visa sig snabbt – oavsett vilken påföljd som utdöms. En avgörande del i detta är att tryggheten för brottsoffret ska vara central. Den som har utsatts för exempelvis våld eller hot ska ges ett handfast skydd, och man kan överväga direktnummer eller personlarm. Detta innebär att staten genom myndigheter, polis, åklagare, berörd tingsrätt, länsstyrelse och aktuell kommun framöver bör avsätta särskilda resurser för dessa frågor. Kommunerna ska också kunna välja ut skolor där problemen är mer påtagliga, och man kan utveckla arbetssätt där varje skola kan knyta till sig fast personal från och polisen. Man ska snabbt vara på plats om personer trakasseras. Särskild debatt om förnedringsrånen Mycket av detta, fru talman, kan göras möjligt med nya arbetsformer inom befintlig lagstiftning, men självklart ska vi inte heller vara främmande för om det behövs förändrad lagstiftning. Exempelvis är eftervården för dömda enligt LSU en sådan del. Ingen ska fastna i grov kriminalitet. 47 (SD) replik: Lite av en reality check med : Anser ledamoten att det existerar ett svenskfientligt våld? Om så är fallet, fru talman, är tillfreds med den obefintliga straffrättsliga upprättelsen för just den typen av hatbrott? 48 (MP) replik: Rasismen i samhället är ett gift. Rasismen är oacceptabel och måste bekämpas på alla sätt. Rasismen är tyvärr alltför utbredd, och den finns runt om i samhället. Den är inte avhängig om man är född i eller någon annanstans utan måste bekämpas varhelst den uppstår. Men lagen ska gälla lika för alla. 49 (SD) replik: Jag tolkar det som att ändå ser att det finns ett rasistiskt motiverat våld mot dem som anses ha svensk etnicitet. I så fall är det ett fall framåt. Men då återstår fråga nummer två: Är och tillfreds med den obefintliga straffrättsliga upprättelsen i de väldigt många fall där svenskfientlighet varit ett tydligt motiv, bland annat de förnedringsrån som vi diskuterar ? 50 (MP) replik: Det är inte på något sätt ett steg vare sig framåt eller bakåt. har alltid haft hållningen att lagen ska gälla lika för alla och att vi ska ta tag i rasism oavsett var den uppstår. Det har varit vår linje sedan vi bildade vårt parti och kommer att vara vår linje även framöver. Det ska stå klart och tydligt för alla. Rasismen ska alltid bekämpas varhelst den uppstår, oavsett om det är inom eller någon annanstans i samhället. 51 Justitie- och migrationsminister (S): Jag vill bara passa på att tacka för debatten. Mina poänger här har varit att även om ungdomsbrottsligheten totalt sett och generellt sett verkar ha gått ned ser vi en uppgång i en del fall, bland annat rånen som vi nu har talat om. Vi ser en uppgång. Det är enligt min uppfattning förmodligen en begränsad grupp individer, men det gäller ändå att sätta in kraftfulla åtgärder från samhällets sida för att bryta detta . Annars riskerar vi att hamna i en situation där just dessa individer hamnar i ännu allvarligare kriminalitet framöver. Särskild debatt om förnedringsrånen Det handlar om satsningar på polisen. Det handlar om straffskärpningar. Det handlar om LVU-lagstiftningen. Men det handlar också om att förebygga brotten, det vill säga att fortsätta gå in med stora insatser när det gäller generell välfärd men också skola och socialtjänst i de utsatta områdena. Det kommer regeringen att fortsätta med inom ramen för vårt 34‑punktsprogram mot gängkriminalitet. Den särskilda debatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:134 om nationalräkenskaperna med anledning av prop. 2019/20:116 Kompletteringar till nya EU-regler om aktieägares rättigheter