prot · H70980 · 2020-03-03 00:00:00 — Det sker även en kontinuerlig dialog med berörda myndigheter och organisationer, bland annat i form av hearingar som regeringen bjudit in till . Eftersom arbetet med den nya ANDT-strategin ännu är i sitt startskede bör inte dess innehåll och mål föregripas. 68 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är svårt att inte hålla med om det mesta som sägs i svaret. Har du en dålig vana bör du avskaffa den, och har du det inte ska du absolut inte skaffa dig en dålig vana. Som statsrådet själv säger är det bästa för hälsan inte att gå från att röka till att använda annan tobak utan att gå från att röka till att inte använda tobak alls. Självklart är det så, men många är fast i ett nikotinberoende och klarar inte av att gå från vanliga cigaretter till ingenting utan behöver något annat. Det är här skadereduktionsprincipen kommer in. I mitt tidigare hemland har skadereduktionen en mer central roll i politiken och i diskussionerna om lagstiftningen rörande ANDT – inte för att de skadereducerande produkter är riskfria, vilket statsrådet själv tar upp, utan för att de är långt mindre skadliga än traditionella tobaksprodukter såsom cigaretter. Härmed sätts människors faktiska hälsa i centrum. känns det som att vi är mer ute efter att peka finger och säga att ett beteende inte är bra i stället för att ta vårt ansvar och se till att människors hälsa faktiskt förbättras. Det rimliga borde vara att utgå från individers medvetna val och de hälsorisker dessa medför. Att individer väljer att använda alternativa tobaksprodukter som inte är tobaksrökning borde vara att föredra ur ett folkhälsoperspektiv. I arbetet med att ta fram den nya ANDT-strategin för perioden 2021−2025 bör därför ett ändamålsenligt synsätt om att minska tobakens skadeverkningar i samhället antas. Det innebär en politik för att minska tobakens sociala och medicinska skadeverkningar och som möjliggör för rökare att antingen sluta eller gå över till mindre skadliga rökfria tobaksprodukter. Detta har den nya lagen snarare lagt ett hinder för i och med att man har jämställt det som är riktigt farligt med det som är mindre farligt. Jag jobbar mycket med energipolitik, och vi brukar säga att det är bättre att gå från kol till gas än att behålla kolet. När det gäller tobakslagstiftningen borde man kunna anta samma synsätt. Statsrådet säger att hon inte vill föregripa den nya ANDT-strategin, men det är ju i detta skede vi har möjlighet att påverka innehållet. Jag hoppas att statsrådet menar allvar när hon säger att regeringen vill ta in information och kunskap om hur dessa produkter påverkar vår hälsa innan man säger att man avstår från att ta in skadereducering i lagstiftningen för att man vill undgå gränsdragningsproblem. Det är nämligen att göra det väldigt lätt för sig. Det är trots allt statsrådet ansvar att se till att svenskarnas hälsa förbättras. För de människor som är fast är det bättre att gå från kol till gas – eller från riktigt skadliga cigaretter till det som är mindre skadligt. 69 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Det finns många olika aspekter när man diskuterar tobaksbruk och den skadliga rökningen. Det går inte att förstå hur vi kunde ha den rökpolicy vi hade för 40–. Föräldrar rökte i bilen när barnen satt i baksätet, man rökte inomhus och det fanns inte ett kontorsrum i hela landet som inte var inpyrt. Detta fick man bara finna sig i. Det röktes på restauranger, och personalen utsattes för passiv rökning och egentligen lika mycket rök som en rökare. Det har hänt väldigt mycket på detta område, och vi är nere i vardagsrökare. Det är alltså inte så att vi inte lyckas få människor att sluta röka utan skademinimeringsperspektivet. nämner inte just snus, men jag har svårt att läsa in något annat. Rätta mig gärna om något annat avses. Det är inte förbjudet i att använda snus, men det finns en åldersgräns. Om det i interpellantens fråga ligger en önskan om att hälso‑ och sjukvården skulle rekommendera snus för skademinimering får hon gärna utveckla den tanken lite. Tobaksfria produkter är problematiska. Här gör branschen ganska stora ansträngningar för att sprida dem till unga människor. Vårt arbete handlar ju framför allt om hur vår ANDT-politik och -strategi ska se ut för att unga inte ska lockas att börja röka eller snusa. När det gäller den som har varit storrökare i hela sitt liv och börjar snusa har väl ingen särskilt många invändningar, men politiken riktar sig ju inte bara till vissa utan till hela befolkningen. Det är bekymmersamt med tobaksfria produkter. Bara för att det inte är tobak får man en känsla av att det inte är farligt, men nikotinet är ju kvar. Att smaksätta med mint, jordgubbe och allt vad det är handlar inte om att få en storrökare att sluta röka utan om att locka in nya grupper, inte till rökning men till ett annat beroende. Givetvis kan vi diskutera vad som ska vara med i den nya ANDT-strategin, men jag kan inte berätta vad den kommer att innehålla eftersom arbetet är i ett uppstartsskede. Det handlar om att utvärdera den tidigare strategin och samla in vad och andra aktörer vill ha med i den nya strategin. 70 (M): Nej, det var inte enbart snus jag syftade på. Så som lagstiftningen ser ut spelar snuset i en helt annan liga än tobaksrökning. Om jag hade varit snusare hade ingen bett mig att sluta snusa på grund av det som står i lagstiftningen. Därför är det nog svårare att sluta snusa än att sluta röka. Ser man det så vore det kanske bättre att förbjuda snus. Men det skulle vi aldrig förespråka, för vi är inget förbudsparti. Jag har fortfarande inte fått svar från statsrådet på om skadereduktionsperspektivet kommer att bli tydligare i den nya ANDT-strategin. Vi vill inte att unga människor ska börja röka eller snusa, och det är bra att många klarar av att sluta helt. Men många klarar det inte, och det finns produkter som är bättre och mindre skadliga än vanliga cigaretter. Jag vill därför gärna se att man tar in skadereduktionsperspektivet. Statsrådets kommentar om att hon förutsätter att det är snus jag syftar på i denna debatt visar att statsrådet nog bör försöka att ta åt sig lite av den nya forskningen och lära sig något om de nya, mindre skadliga, produkter som skulle kunna ersätta vanliga cigaretter för dem som är beroende. Det görs mycket som går åt rätt håll. Statsrådet kom just in i kammaren, och honom har jag diskuterat energi med . Han skulle helt säkert hålla med mig om att gas är bättre än kol men att vindkraft givetvis är bäst ur ett klimatperspektiv. Detta kan överföras till tobaksdebatten: Det är bättre att gå från något riktigt dåligt till något mindre dåligt även om det bästa givetvis är att avstå helt. Jag menar att vi måste få in skadereduktionsperspektivet i debatten, för det fyller också sin plats i ANDT-strategin. 71 Socialminister (S): Jag säger inte att denna fråga inte kommer att diskuteras inför den nya strategin, men jag kan inget säga om var vi landar. Jag tror dock att de flesta inte tänker så eftersom vi traditionellt sett i har haft ganska mycket diskussion kring om snus är bättre än rökning. Därför ville jag ta upp den frågan direkt, både för att klargöra vad har för uppfattning och för att göra det tydligt för åhörarna att snus också är starkt beroendeframkallande. Men som jag sa i mitt svar är det svårt att jämföra. Det är mycket som är mindre farligt, eftersom rökning är så dödligt. Jag säger det igen: När vi tar fram ANDT-strategin ska vi vända på olika stenar och titta på det. Jag tackar för interpellationen och för vilja och ambition att föra fram denna fråga. Jag säger inte att vi inte ser några möjligheter. Avsikten med slutpoängen i mitt svar var egentligen att jag inte kan gå in på nu vad strategin kommer att innehålla. Vi är i ett uppstartsskede, så det går inte att säga. Men inspelet är varmt välkommet. 72 (M): Tack, statsrådet ! Det känns som att vi i alla fall har kommit ett litet steg vidare på vägen mot att föra in skadereduktionsperspektivet. Jag tycker att det är roligt att ibland få lyfta in mitt gamla hemland i debatten och att de faktiskt gör något som är bra, bortsett från att slå i längdåkning. Återigen, för att vara lite seriös här i slutskedet: Rökning är skadligt. Vi vill inte ha det, men det finns. För dem som är fast måste det finnas bättre möjligheter än vad som redan finns, och regeringen har möjlighet att föra in skadereduktionsperspektivet i sin nya strategi. Jag hoppas att man gör det, och jag ser fram emot att få ta del av det. 73 Socialminister (S): Det är alltid värdefullt att ha interpellationsdebatter som är lyhörda och där man kan ta till sig olika perspektiv. Narkotikapolitiken är ett område där skademinimering börjar komma in alltmer regeringar fattat beslut om till exempel sprututbyte och Naloxon, bara för att beskriva att inte är något som är främmande. När det gäller vilka former som vi kommer att ha för detta och hur det ska se ut vill jag avsluta med att säga till dem som möjligen lyssnar på denna debatt att har som är dagligrökare. Det är en fantastiskt låg siffra, men vi vill komma ännu längre ned. Förbud kan också spela stor roll, . Annars hade vi aldrig varit där vi är . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:350 om statens roll i att lösa bostadsbristen 74 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag anser att staten inte har någon roll i att säkerställa att bostadsbristen löses i , vad jag och regeringen har vidtagit för åtgärder för att underlätta för hushållen att köpa en egen bostad, vad jag avser att vidta för konkreta åtgärder för att öka byggandet av småhus i och hur marknadshyror, vilket ska införas enligt januariöverenskommelsen, kommer att underlätta för hushåll med knappa ekonomiska resurser att få en hyresrätt. refererar i sin interpellation till en artikel i från . I artikeln anför jag, som kommentar till ett förslag om att staten bör äga och driva ett byggbolag, att bostadsbyggande inte är en kärnuppgift för staten. Med detta som utgångspunkt ställer alltså frågan om jag anser att staten inte har någon roll i att lösa bostadsbristen. Svaret på första fråga är att staten har ett ansvar för att åtgärda bostadsbristen bland annat genom att utforma ändamålsenliga regelverk, bygga ut statlig infrastruktur och bidra till och underlätta finansiering av bostadsbyggande, bostadsbidrag och genom en ekonomisk politik som bidrar till hög sysselsättning och därmed stärkt efterfrågan. På alla dessa områden har regeringen gjort insatser, och flera utredningar pågår som kan förväntas leda till ytterligare åtgärder. Vad gäller andra fråga om åtgärder för att underlätta för hushållen att köpa en bostad hänvisar jag till den debatt i samma ämne som jag hade med här i kammaren . Vad gäller åtgärder för ökat småhusbyggande är regeringens prioritering att bidra till att många nya bostäder byggs och att de ska vara möjliga att efterfråga av hushåll med normala inkomster. redovisade i en rapport att kommunerna väljer att inrikta planeringen av mark i centrala lägen för flerbostadshus på bekostnad av planer för småhusbebyggelse eftersom det ger en högre exploateringsgrad. Med tanke på bristen på bostäder tycker jag att det är klokt att kommunerna planerar på ett sätt som ger många nya bostäder. Det finns i nuvarande läge inga planer på att från regeringens sida påverka inriktningen av den kommunala planeringen mot ett ökat småhusbyggande. Av januariavtalet framgår att fri hyressättning vid nybyggnation ska införas. En utredning kommer att ges i uppdrag att ta fram förslag och belysa konsekvenserna av förslagen. Jag ser ingen anledning att föregripa utredningens arbete. Först när ett konkret utredningsförslag finns framtaget går det att bedöma vilka effekter det får på bostadsbyggandet och på bostadsmarknaden och därmed för möjligheterna för olika typer av hushåll att finna en bostad. 75 (M): : ”Tvärbroms i bostadsbyggandet – endast 192 bostäder blev klara i ”. Den miljöpartistiska kommunledningen i hade planerat att bygga 800 bostäder . Det är naturligtvis ett genuint misslyckande. : ”Krismöte om raset i bostadsproduktionen”. I samma artikel kan man läsa: ”Bakgrunden är fallet i nyproduktionen av bostäder. Sedan toppen 2017 antalet har byggstarter i landet minskat och med i .” Verkligheten står i skarp kontrast till bostadsministerns ord. Det är nonchalans som ministern visar min fråga om vilka åtgärder som ska vidtas för att man ska kunna köpa en bostad, då han hänvisar till en interpellationsdebatt som hölls här i kammaren . Det är inte säkert att de som ser denna interpellationsdebatt har sett den interpellationsdebatten. Vi vet att det är en statlig kärnverksamhet att till exempel avstycka mark på Lantmäteriet. Där pratar vi om årslånga köer. Vi vet också att Lantmäteriet har sagt att man inte kommer att korta sina avstyckningstider alls. Vi vet att regeringen har infört tuffa amorteringskrav, och vi vet att regeringen har infört krav på höga kontantinsatser. Alltså vet vi varför byggnationen i minskar och varför byggnationen minskar med hälften i . Men jag ger gärna bostadsministern ännu en möjlighet att berätta vilka konkreta åtgärder regeringen vidtar för att vända utvecklingen. Och vad blev resultatet av det krismöte om raset i bostadsproduktionen som regeringen hade med branschen ? 76 (M): Jag representerar , en av de städer där det är svårast för unga att skaffa bostad. Därför ville jag passa på att gå upp i denna interpellationsdebatt. De frågeställningar som min kollega lyfter fram är högst relevanta: Vilket ansvar anser sig bostadsministern ha för att åtgärda bostadskrisen i ? Och vilka konkreta åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att fler hushåll som vill äga sin bostad också ska ges möjlighet att göra detta? träffade jag ett innovativt och snabbväxande företag inom biotech som snabbt kom in på svårigheten att hitta bostad när de pratade om problemen med att rekrytera. Det just sådana företag som vi vill ha i en konkurrenskraftig ekonomi. Oavsett vem man pratar med i vittnar alla om samma problem: svårigheterna att hitta bostäder, även när man har en fast, stabil inkomst och oavsett om man vill hyra eller äga sin bostad. Kötiden för en lägenhet i allmännytta är , i centrala staden upp till . Lika höga är barriärerna till att köpa sin bostad. Låt mig illustrera med ett exempel, fru talman. har kartlagt hur mycket som krävs i lön för att kunna köpa en bostadsrätt för snittpris och med snittavgift, i kontantinsats, i 20 svenska kommuner och klara amorteringskrav, ränta och avgift och ha pengar kvar för levnadsomkostnader. I krävs en lön på . är medellönen i åldern 25–för män och för kvinnor. Medelinkomsten är alltså ungefär hälften av vad som krävs för att få lån till en etta – en etta, fru talman! Vilket ansvar anser sig ministern ha, och vilka konkreta åtgärder är han beredd att vidta? har ministern inte ansett sig vara särskilt ansvarig, utan han har framför allt hänvisat till kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Det stämmer förvisso att kommunerna har ett ansvar för att se till att bostäder byggs. Därför har också Alliansen ökat bostadsbyggandet i från ca 2 500 till ca 4 500 efter att vi tog över – detta som bostadsbyggandet i landet minskar. Men staten, regeringen och därmed bostadsministern bär ansvaret för bostadsmarknadens funktion. fungerar inte bostadsmarknaden. Konsekvenserna ser vi i form av långa kötider till hyresrätter, barriärer genom kreditrestriktioner för den som vill köpa en bostad och inlåsningseffekter i form av flyttskatter för den som äger en bostad men vill flytta. Och de som får ta konsekvenserna är bland annat unga och välutbildade göteborgare, de som borde ha lättast att få en bostad. Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta? Januariöverenskommelsen inkluderar marknadshyror på nybyggda bostäder. Men även om statsrådet vill avvakta konsekvensanalysen måste väl JÖK-partierna, när de skrev under avtalet, ha haft en uppfattning om hur detta kommer att påverka hyrornas utveckling? Hur tror statsrådet att hyrorna kommer att utvecklas i nybyggnation efter att ministern har fått igenom sin reform? 77 (M): har vuxit med 30 000–40 000 invånare . ser vi att hela marknaden och tillväxten har bromsat in. Barnfamiljerna flyr för att köpa billigare bostäder som inte ligger så nära . Varför händer detta? Jo, därför att bolånetaket är alldeles för lågt. Man borde få låna åtminstone av vad bostaden kostar, men det får man inte . Detta har reglerats från till . Amorteringskravet är alldeles för högt. Det borde vara en affär mellan låntagare och kreditgivare hur mycket som ska amorteras och inte en fråga för regeringen och . När kommer bolånetaket att höjas? Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att få ordning på en dysfunktionell bostadspolitik som slår hårt i synnerhet mot storstadsregionerna? När kommer regeringen att göra någonting åt flyttskatten på , som gör att äldre personer som har bott i en villa i hela sitt liv – barnen är utflugna och har skaffat egna boenden – sitter kvar i stället för att sälja sin villa och kanske köpa en mindre lägenhet för att få igång flyttkedjorna? När kommer statsrådet att ta tag i denna fråga, och när kommer statsrådet att vidta åtgärder för att få ordning och reda och en rättssäker hantering i Lantmäteriet? 78 Statsrådet (MP): Det är klädsamt med lite ödmjukhet ibland i debatter. Det är svårt att tolka de tre herrar som vi nu har hört som att det begicks några som helst misstag när de själva kunde styra över bostadspolitiken. Det verkar som att med den intensitet och den glöd som dessa herrar visar upp skulle man, när man styrde bostadspolitiken , ha genomfört många reformer som ledde fram till en stor aktivitet på bostadsmarknaden. Vi kan konstatera att så inte var fallet. Det är värt att påminna herrarna om. Vi kan konstatera att vi nu har ett byggande som ligger på nivåer långt över vad som någonsin var fallet som ledde regeringsarbetet. Vi har ett byggande som balanseras upp på ungefär 50 000 nya bostäder . Det är i det närmaste den dubbla byggtakten jämfört med det som gällde under Alliansens vid makten när man bestämde över bostadspolitiken. Vi kan också konstatera att som det har varit en rödgrön regering och en grön bostadsminister har det byggts mer än under något enda år när Alliansen styrde bostadspolitiken och när ledde regeringsarbetet. Det tycker jag borde göra att man visar en viss ödmjukhet. Vi har ett byggande som ligger på historiskt mycket höga nivåer. Det låtsas herrarna inte om, eftersom det inte passar in i deras historiebeskrivning. När vi hör dessa rop på fri kreditgivning – bort med alla restriktioner, öppna spjäll och låt alla låna så mycket som möjligt – är det värt att påminna om att skuldsättning är en risk. Den som var med under den amerikanska lånekrisen –2008 borde vara medveten om att den politik som då fördes och som i princip innebar möjlighet för vem som helst att ta lån, oavsett om man kunde betala dem eller inte, ledde till väldigt svåra konsekvenser. Den ledde till svåra konsekvenser nationellt med en svår finansiell kris, men den ledde också till svåra konsekvenser för dem som hade tagit lånen, som inte kunde betala dem, som blev vräkta från sina fastigheter och som fick skulder kvar men stod utan bostad. Samma situation inträffade i under den svenska finanskrisen. Det finns fortfarande människor i – unga människor som tog lån, bostadspriserna dök och de var tvungna att sälja sina fastigheter – som har kvar dessa skulder. Det fordrar också en viss ödmjukhet i denna fråga. De självsäkra kraven på att alla restriktioner ska tas bort och att det skulle leda till att det inte blir några problem för någon att komma in på bostadsmarknaden tycker jag är uttalanden som inte tar hänsyn till den sårbarhet som människor har ekonomiskt och dessutom de risker som detta medför för ett lands ekonomi. Det är värt att påminna om att vi har fått varningar från , från , från Europeiska kommissionen och från alla de statliga myndigheter som har ett ansvar att följa den ekonomiska utvecklingen i . Hög skuldsättning medför risker för den svenska ekonomin. Genom de åtgärder som regeringen har vidtagit har vi nu en sund amorteringskultur i . Det gör att vi faktiskt har en ökad trygghet i den svenska ekonomin men också i hushållens ekonomi. Vi bygger upp en motståndskraft som gör att vi klarar av störningar. Det gör att vi också kan ha ett byggande som är balanserat i stället för att se de mycket starka fluktuationer som har varit på bostadsmarknaden . Det är också värt att påminna om att det som gör det svårast för till exempel unga människor att få ett inträde på bostadsmarknaden är om vi får skenande bostadspriser, där priserna sticker iväg högre och högre men inkomsterna bara stiger i den takt som ekonomin växer. Under de år som vi hade en alliansledd regering stack bostadspriserna iväg med 10–. har vi en balanserad prisutveckling med en ökning på . Det gör att människor har möjlighet att komma in på bostadsmarknaden. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 13 (forts.) Svar på interpellation 2019/20:350 om statens roll i att lösa bostadsbristen 79 (M): Vi hörde ett engagerat inlägg från bostadsministern, som talade om allt annat än de enkla frågor jag ställde. Så blir det när man inte har någon politik. Jag ställer frågorna igen. Regeringen hade ett krismöte med byggbranschen om raset i bostadsproduktionen. Bakgrunden till krismötet var enligt att antalet byggstarter i landet har minskat , och de har minskat i . Jag tycker att alla som söker bostad förtjänar att få svar. Jag har också noterat att företrädare för har sagt om den migrationskris som eventuellt kommer att vi ska öppna gränserna och ta emot många. Det är en ännu större anledning för en bostadsminister att reflektera över var de som kom till ska bo och, om vi nu öppnar gränserna som vill, var de som i så fall kommer att komma ska bo. De enkla frågor som bostadsministern kan ge svar på är alltså vilken bostadspolitik regeringen har och vad den tänker göra för att få fart på byggandet igen. 80 (M): Tack, statsrådet, för svaret jag fick före uppehållet! De tre O:na – , och – frågade 1966 vilka råd han hade att ge ett ungt par som stod i begrepp att bilda familj och saknade bostad. kunde inte svara. När statsrådet själv fick den frågan i medierna som nytillträdd bostadsminister ville han inte svara. I stället hänvisade han till att han inte hade något trollspö. Jag tror inte heller att statsrådet har något trollspö, fru talman. Men han har regeringsmakten. Och som bostadsminister är det han som kan lägga fram konkreta förslag för att få igång funktionen på bostadsmarknaden. När jag pratar med unga göteborgare som inte kan hitta en egen bostad brukar jag säga att vi moderater vill förenkla byggreglerna, minska kreditrestriktionerna och reformera hyresreglerna. Först då kan vi få en fungerande bostadsmarknad. Vad är statsrådets svar till samma unga göteborgare? Vilka är hans konkreta åtgärder, fru talman? Jag frågar igen: Varför skriver man in marknadshyror i nyproduktion som flaggskeppet bland sina reformer inom bostadspolitiken om man inte vet vad konsekvenserna blir? Jag vill tacka statsrådet för debatten. 81 (M): Som vanligt var det inte särskilt mycket svar vi fick av statsrådet . Den högre byggtakten kan statsrådet tacka M-styrda kommuner i för. De har tagit fram enormt mycket detaljplaner, trots att bromsar och trasslar. Det har möjliggjort för mer bostadsbyggande. I min hemkommun byggs det fortfarande för fullt även om den ligger i utkanten av . När det gäller skuldsättning delar jag statsrådets uppfattning att man måste vara restriktiv. Men det innebär inte att man måste gå in och styra i detalj. Bankerna vill nämligen inte förlora pengar, och bankerna vill ha säkerhet när de lånar ut. Det är alltså en fråga som jag tycker att marknaden, inte den här kammaren och , ska sköta i större omfattning.