prot · H80947 · 2020-12-04 00:00:00 — flyger den mest omfattande skatteflykten under radarn, utan möjlighet till extern granskning. Företag kan flytta sina vinster från de länder där de är verksamma till skatteparadis utan att allmänheten eller medierna kan granska det. är det väldigt svårt att avgöra om företag betalar rätt skatt i relation till sin verksamhet i ett land eller inte, och den kunskap vi har om specifika skatteupplägg kommer oftast från läckor. Det är ju därför man behöver tvinga storbolagen till offentlig redovisning. Finansministern nämnde EU:s svarta lista och ställer samma krav på medlemsländerna som vi ställer på tredjeländer, alltså länderna utanför EU. Det nämndes även i inledningstalet. Detta är ju något positivt, och jag tycker att det är bra att regeringen ställer krav. Men finansministern säger sig vilja arbeta mot skatteflykt och stärka kriterierna i EU:s svarta lista som hon bara tog bort exempelvis från EU:s svarta lista. Detta är alltså ett av världens mest skadliga skatteparadis avseende företags skatteflykt, och man har en bolagsskatt på . plockades och bort – hade precis en av världens största skatteparadisläckor – vilket jag måste säga är ganska märkligt. Hur är detta att utveckla och stärka kriterierna för att motverka skatteflykt? Det är självklart att det finns skatteparadis också inom EU. Det är hit nätjättar som Amazon söker sig. Då kan de ha sin verksamhet i ett land, flytta sina vinster till och inte betala i skatt. Det handlar alltså om bolag som har skatteflykt som affärsmodell, som kringgår skatteregler och som lobbar hårt för att få så låga skattenivåer som möjligt. Detta är samma bolag som regeringen skickat fjäskbrev till för att de ska etablera sig i . Jag har också frågat om finansministern tycker att bör införa en skatteparadisutredning i syfte att få fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Inte heller där fick jag något svar utöver att finansministern lagt fram en proposition. Det är ett väldigt märkligt svar, så jag får fråga igen – propositionen har ju inte med en skatteparadisutredning att göra. Anser finansministern att bör tillsätta en skatteparadisutredning? Syftet skulle i så fall vara att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen och att ta fram egna initiativ på området utöver dem som finansministern nämnde, som EU tvingar regeringen till, så att man kan täppa till kryphålen i skattelagstiftningen. Det behövs en stor översyn i dessa frågor men också konkreta initiativ, vilket faktiskt kan ta. 63 Finansminister (S): blev det här mer än lovligt förvirrat. har ju kallat mig till för att vi ska diskutera agerande i EU. När jag sedan berättade hur vi har drivit olika frågor i EU fick jag svaret från att det bara är saker som EU tvingar oss till. talar vi om hur har agerat i EU, och alla de punkter som jag lyfte upp är ju saker vi tillsammans i EU har kommit överens om att vi ska genomföra för att stoppa skatteflykt och skatteundandragande. Detta är ju frågor där har drivit på aktivt för att det ska bli verklighet. Jag har suttit på ministermöte efter ministermöte nere i och drivit på för att vi tillsammans i EU ska stoppa möjligheterna till skatteflykt och skatteundandragande. Jag har lagt många arbetstimmar på det, och jag har gjort det med glädje. Detta är viktigt, inte bara för att vi behöver pengarna för att finansiera välfärden utan också för att det ska vara en sjyst konkurrens gentemot alla bolag som gör rätt för sig. Här har det skett väldigt stora framsteg. Det ligger dock i sakens natur att vi inte kan stoppa den internationella skatteflykten och det internationella skatteundandragandet bara med svensk lagstiftning, utan det behöver göras via ett internationellt samarbete. Här är EU ett viktigt forum, men vi har också . har jobbat väldigt aktivt i för att föra fram arbetet mot den möjlighet till skatteundandragande som kan finnas i det internationella skattesystemet. Det har också skett mycket stora framsteg . Det kan vara värt att påpeka att många av de skandaler och läckor som har kommit fram och som verkligen visar på ett oacceptabelt beteende bland både företag och länder har på nacken. Många av dessa skandaler skulle inte vara möjliga med de nya regler som har kommit fram . Det här är ett område där det har tagits steg framåt men där mer måste ske. Då är frågan: Är offentlig land-för-land-rapportering en sådan fråga eller inte? Det finns både för- och nackdelar. Informationen finns redan hos dem som ska fatta besluten om beskattningen. Den korrekta beskattningen utifrån de lagar och regler som finns görs redan givet att skattemyndigheterna nu har denna information. Därutöver kan det såklart finnas ett värde i att journalister och allmänhet kan granska detta. Det är någonting som ligger på plussidan när det gäller att göra denna information offentlig. Det som ligger på minussidan är att det är flera länder som är väldigt tveksamma till att över huvud taget vara med i detta samarbete. Det finns en uppenbar risk att de skulle dra sig ur samarbetet om denna information görs offentlig. Då förlorar man hela poängen. Då minskar möjligheterna för skattemyndigheterna att få denna information, som är viktig för att det ska vara en korrekt beskattning. Det var dock inte av den orsaken som vi röstade nej i rådet i EU, utan det var just för att det var på fel legal grund. Någonting som har tyckt är väldigt viktigt och som jag verkligen står bakom är att skattefrågor är en nationell kompetens. När vi fattar beslut om skattefrågor i EU måste det ske med enhällighet. 64 (V): är det faktiskt så att finansministern har röstat emot detta. De tveksamheter hon lyfter fram är ju tveksamheter som länder som , och så vidare – länder som är skatteparadis – har framfört. Det är inte heller konstigt, för det handlar om världens skadligaste skatteparadis – det är väl självklart att de är tveksamma, precis som näringslivets lobbyister stoppar nästan alla förslag om skatteflykt och lobbar väldigt hårt mot EU och i . Finansministern nämnde frågan om rapporteringsplikten. Den drogs ju tillbaka så fort näringslivet kom in och skyllde på att det var coronapandemi – då kunde man inte rapportera längre. Ni lyssnar ju mer på näringslivets organisationer än på folket; det är ju det som är beklämmande här. När det kommer till axplocket är ett stort problem att finansministern lägger sig på en miniminivå när EU-förslagen kommer. Det är ju det som krävs. Det är här vi menar att finansministern kan göra väldigt mycket mer. Det är också ett tydligt och återkommande inslag att nya läckor år visar att skatteflykten är mer aggressiv. Där följer inte lagstiftningen med. Det räcker inte med att hänvisa till EU och säga att skatteflykt är dåligt. Vi vet att skatteflykten är internationell, men vi vet också att multinationella bolag lobbar för att stoppa skatteflyktsförslag. Här har vi sett tillfällen då finansministern lyssnat mer på näringslivets lobbyister. I , som finansministern tog upp, vet vi att näringslivets lobbyister styr den politiska agendan. I drar man faktiskt tillbaka lagförslag för att man inom näringslivet är sur. Det är ju det som är problemet. Vi har ju haft förslag – även om skatteflykt – på bord som har dragits tillbaka för att man inom näringslivet är arg. Lyssna mer på folket än på näringslivet – annars kommer inte skatteflyktsförslag som verkligen skapar skillnad att läggas fram. 65 Finansminister (S): Jag tror inte att näringslivet uppfattar mig som en minister som alltid går i näringslivets ledband, utan det finns ganska många frågor där jag – inte minst i samarbete med – har drivit igenom förslag som man inom näringslivet har varit mindre nöjd med. Jag driver också saker som de är mindre nöjda med. Sedan finns det många frågor där det finns stor anledning att lyssna på näringslivet. Det finns ju mycket erfarenhet och kompetens inom näringslivet, och det är viktigt för oss politiker att förstå vilken verksamhet som bedrivs och vilken verklighet näringslivet lever i. Det finns alltså all anledning att lyssna på näringslivet, men som politiker fattar man sina egna beslut. finns det ju också motstående ekonomiska intressen, och där har vi drivit en del förslag som näringslivet inte har uppskattat. Däremot önskar jag naturligtvis att näringslivet var än mer aktivt i debatten kring att minska möjligheterna till skattefusk, skatteflykt och skatteundandragande, för det handlar ju också om att värna alla de svenska företag som gör rätt för sig. Jag uppskattar som sagt att jag har fått denna interpellation. Jag tycker att det är en viktig fråga som behöver lyftas mer. Det har hänt väldigt mycket på detta område . har varit drivande för att få igenom mycket av den lagstiftning som har blivit verklighet i EU, och vi har lagt mycket tid på att driva dessa frågor. Jag ser dock absolut inte att vi kan slå oss till ro med detta – tvärtom vill jag fortsätta att arbeta för att ytterligare minska möjligheterna för företag att skattefuska. Vi behöver de pengarna. Dessutom betalar vanligt folk skatt; storkapitalet ska också göra det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:151 om effekter på arbetslinjen av försämrat reseavdrag 66 Finansminister (S): har frågat mig om jag har för avsikt att förändra reseavdraget så att färre kommer att kunna utnyttja det. Det nuvarande reseavdraget har kritiserats för att gynna arbetsresande med bil jämfört med kollektivtrafik och för att det är det avdrag som ger upphov till det största skattefelet. har föreslagit att det nuvarande reseavdraget avskaffas och ersätts med en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor. Kommitténs betänkande har remitterats och vi har fått in många värdefulla remissynpunkter. För att få ett bättre underlag för det kommande arbetet och mer information om hur personer som bor i glesbygd utan tillgång till kollektivtrafik påverkas av förslaget gav regeringen i uppdrag att göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag. Trafikanalys har överlämnat sin rapport som , tillsammans med kommitténs förslag, analyseras inom . För att kunna ta ställning till hur regelverket ska se ut finns det många aspekter som måste beaktas. Jag vill dock redan nu understryka att regeringens uppfattning är att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. 67 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har ställt den här interpellationen till finansministern utifrån att med alliansregering och arbetslinje innebar mycket stora intäkter till vår gemensamma välfärd. Det gjorde också att människor fick mer pengar kvar i sin plånbok. Totalt sett gör alla jobbskatteavdrag som vi moderater har genomfört, både i regeringsställning och när vi därefter har fått igenom olika budgetar, att människor har flera tusenlappar extra kvar när skatten är betald. Det har också ökat arbetskraftsutbudet och gjort att vi har, som sagt var, mer pengar till den generella välfärden. Det som oroar mig med regeringens och samarbetspartiernas förslag om att försämra reseavdraget är att det också monterar ned arbetslinjen. Det slår mot människor som bor utanför våra städer, men det monterar också mycket kraftigt ned den arbetslinje som byggdes upp och tjänade väl. Regeringen har höjt bensinskatten, dieselskatten och fordonsskatten väldigt mycket och i omgångar. planerar regeringen också att kraftigt försämra reseavdraget, så pass mycket att det för många handlar om en tusenlapp eller två i ökad beskattning . På det sättet rullas arbetslinjen tillbaka. Det gör det mindre lönsamt att arbeta, mindre lönsamt att gå från bidrag till arbete, mindre lönsamt för den som arbetar att arbeta till. Detta, fru talman, är mycket allvarligt och kommer också att skada den svenska ekonomin. Jag har läst ministerns svar tidigare och lyssnade också på ministerns svar här i talarstolen, och ministerns svar låter bra, fru talman. Hon understryker på slutet att regeringens uppfattning är att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafik saknas eller är begränsad. Det som gör mig oroad, fru talman, och som jag gärna skulle vilja att ministern svarar på är: Vad betyder det? Det kan ju betyda precis ingenting. Betyder det att bensinskatten inte ska fortsätta att höjas, att dieselskatten inte ska fortsätta att höjas och att man när reduktionsplikten införs ska kompensera för de ökade kostnaderna? Innebär det att man inte har tänkt chockhöja fordonsskatten ? Innebär det att man inte tänker lägga fram förslag som leder till att hundratusentals människor blir av med möjligheten till reseavdrag och att ytterligare hundratusentals människor får minskade möjligheter att göra reseavdrag? Vad betyder de ord, fru talman, som finansministern säger i talarstolen, att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i hela landet? Är det tomma ord eller betyder det någonting? Det skulle jag mycket gärna vilja att finansministern svarar på. Innebär det att man inte kommer att lägga fram fler förslag som urholkar arbetslinjen och gör det dyrare att använda bilen till och från sitt arbete? Är det detta finansministern menar när hon säger att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i hela landet? Det skulle jag mycket gärna vilja ha svar på, fru talman. 68 (M): Den drastiska försämringen av reseavdraget har mött hård kritik, och det med all rätt. Vi lever just nu under en coronapandemi där bilen är ett säkert alternativ ur smittskyddssynpunkt. Försämringen av reseavdraget förväntas drabba 200 000 personer som kan få en ökad skatt med 10 000–, så det är rejäla skattepåslag som återigen drabbar de som inte har en utbyggd tunnelbanetrafik att välja på. Det är alltså landsbygden, glesbygden, som också får bära den här kostnaden. Jag möter företagare som redan nu har problem med kompetensförsörjningen, att hitta folk att anställa. Vi har människor som behöver förflytta sig från bidrag till arbete. Incitamentet att göra det minskar när det blir för dyrt att ta sig till arbetet. Ska vi genomföra en så kraftig försämring av reseavdraget behöver vi ha ett bidragstak, och ett bidragstak är också det som föreslår. Vi vill alltså inte jaga bort bilen innan ett alternativ finns, och för de här människorna finns inget alternativ. Det finns inte tunnelbana i hela . Vad tycker ministern om kommentaren att regeringen vill göra många saker snarare än att göra rätt saker? Och kan ministern se att det här drabbar landsbygden, att det monterar ned arbetslinjen ytterligare och att det kommer att bli svårare att få folk att gå från bidrag till ett arbete? 69 Finansminister (S): Jag vill börja med att understryka att här finns alltså inget förslag från regeringen. Det är ett utredningsförslag som regeringen har bett Trafikanalys att analysera ytterligare. tittar regeringen på utredningens förslag men naturligtvis också på den analys som ansvarig myndighet har gjort. För att man långsiktigt ska kunna leva, verka och bo i hela landet är det viktigt att vi ställer om vår fordonsflotta. Det finns ju inget som inte pekar på att bensin och diesel kommer att bli dyrare och dyrare i takt med att åren går. Därutöver behöver vi göra omställningen av rena klimatskäl. Därför är det viktigt att de bilar som säljs i är miljövänliga, att mer kan gå på el, att det blir fler laddhybrider och att de bensin- och dieselbilar som säljs drar så lite som det bara går. Och det är det som är tanken med utformningen av bonus–malus-systemet. De bilar som säljs kommer ju att finnas , och många av dem kommer sedan att hamna i glesbygden. Efter att de kanske har varit förmånsbilar hamnar de hos privatpersoner, inte sällan i glesbygd. Då är det viktigt att bilarna drar så lite som möjligt, så att det ska vara möjligt också att bo och verka i landsbygd. Därutöver har regeringen drivit många förslag för att underlätta livet för människor som bor i glesbygd. Vi har maxstöd, vi har stöd till handeln, vi har lagt mer pengar på vägunderhåll och byggt ut servicekontoren, bara för att nämna några saker. Regeringen har också vidtagit viktiga åtgärder för att stärka arbetslinjen, bland annat ökat möjligheterna till utbildning, avskaffat vårdnadsbidraget, som infördes under alliansregeringen, och infört utbildningsplikt för nyanlända. Jag vet att tycker att regeringens förstärkning av a-kassan är ett sätt att urholka arbetslinjen. Jag delar dock inte uppfattning att till exempel bagarna i som riskerar arbetslöshet borde få en kraftigt försämrad a-kassa från eller att ungdomar som har jobbat borde få ett mycket lägre grundbelopp i a-kassan. Det är ingen politik som håller ihop landet, vare sig mellan ung och vuxen eller mellan glesbygd och storstad – och låt oss komma ihåg att arbetslösheten är högre i glesbygd. 70 (M): Låt mig börja med att säga att finansministern givetvis har rätt i att detta är ett utredningsförslag. Men för den som lyssnar kan det vara bra att veta att det är regeringen som har beställt precis detta förslag. Det är inte så att regeringen inte har något med det att göra, utan regeringen har sagt vad man vill ska tas fram för att en del mål ska nås. har svaret kommit, och då är det rimligt att vi för denna debatt publikt eftersom detta kommer att ligga till grund för de förslag som regeringen kommer att lägga fram. När det gäller omställningen blir debatten i kammaren ibland märklig. Ingen är ju emot att vi ska göra en omställning, utan alla är för. Frågan är snarare hur det ska gå till och vem det är som ska bekosta denna omställning. Här har jag och finansministern och våra två partier väldigt olika uppfattning. Det är ju inte så att den som inte har råd att köpa en ny elbil blir hjälpt av att finansministern gör bensinen dyrare, fordonsskatten högre och på alla sätt och vis försöker försämra så att marginalerna blir mindre. Hade människor råd skulle de köpa en elbil från början. Det är ju inte så att människor vill ont eller inte bryr sig om miljö och klimat. Problemet är att de inte har råd. Finansministern försöker få det till att regeringen hjälper människor genom att göra det mycket dyrare och se till att de får mindre marginaler och mindre pengar att leva på. Men det är inte att hjälpa människor. Sedan blev finansminister har bensinskatten höjts med och . Fordonsskatten för en diesel var när blev finansminister . Då är det ändå en bil med en måttfull höjning. Många bilmärken har långt över 1 000 procents fordonsskattehöjning. Den utredning som regeringen har beställt lägger nu fram ett förslag som försämrar möjligheten att få reseavdrag. Hundratusentals människor som har reseavdrag kommer att bli utan, och många som har reseavdrag kommer att förlora både en och två tusenlappar . Det blir en ökad beskattning för dem som inte har ett alternativ till bilen. Allt detta sammantaget urholkar givetvis arbetslinjen. Det gör det mindre lönsamt att gå från bidrag till arbete och mindre lönsamt att stanna kvar i arbetslivet. Detta ger minskade möjligheter till det som arbetslinjen lade grunden till: något lägre beskattning för hårt arbetande människor. Lärare, sjuksköterskor och poliser får behålla några tusenlappar mer , men vi blir fler som kommer ut i arbete, vilket ger ökade skatteintäkter och mer pengar till att bedriva gemensam sjukvård, gemensam skola och så vidare. Trafikanalys konstaterar att med det förslag regeringen har beställt kommer reseavdrag inte längre att beviljas för 40–av resorna i gles- och landsbygd. Hur mycket finansministern än säger det är detta inte att hjälpa människor som bor utanför våra städer. Detta är tvärtom att brandskatta människor. 71 (M): Finansministern nämnde att förmånsbilar som körs i kanske och sedan säljs begagnat kan vara ett alternativ för dem som bor på landsbygden. Men jag har hört att minister har föreslagit att möjligheterna även där ska försämras och att förmånsbilar inte ska vara så förmånliga längre. Förut har det varit en möjlig fordonskedja att en förmånsbil med den senaste tekniken avseende både säkerhet och miljö säljs till ett pris som vanliga människor har råd med. Men ska även detta täppas till, vilket gör det ännu svårare för folk på landsbygden att få en bättre bil att köra med på våra svenska vägar. Allt detta sammantaget, bonus–malus och försämringar av förmånsregler och reseavdrag, ger ökade kostnader på landsbygden och fler äldre bilar utan den senaste tekniken avseende miljö och säkerhet på våra vägar. Kan finansministern se att det blir dyrare för alla dem på landsbygden som behöver bil och ännu inte har råd med elbil? I den här övergången ska vi inte ytterligare belasta de människor som behöver komma till sitt arbete, vill vara goda skattebetalare och bidra till att skapa en bra välfärd i vårt land. 72 Finansminister (S): säger att regeringen har beställt denna utredning och att det är därför den ligger på bordet. Men har också beställt denna utredning. satt ju med i , och ett av förslagen där var att reseavdraget skulle göras om till ett avdrag som utgår från avstånd snarare än kostnad. Reseavdraget skulle göras reseslagsneutralt, och det var uppdraget till utredningen. Detta var med och föreslog, och ska det kunna bli verklighet måste det utredas. Det vore bra om påminner sig om vad de själva föreslagit i en kommitté och dessutom uppmanat regeringen att utreda. Poängen med förmånsbilar är att det inte ska vara samma beskattning oavsett om man plockar ut pengar som lön eller som bil. Men det har visat sig att det, så som systemet har utvecklat sig , har blivit mer lönsamt att plocka ut pengar som bil än som lön. Det innebär att det finns en skattesubvention i att ha en förmånsbil. Detta ger en väldigt dålig fördelningsprofil. De flesta som plockar ut förmånsbil har nämligen hög inkomst, vilket innebär att receptionisten skattesubventionerar direktörens bil. Det är dåligt. Givetvis ska ursprungstanken att det ska vara skattemässigt neutralt med förmånsbil gälla. Därför gör vi denna omläggning så att vanligt folk inte ska subventionera direktörernas förmånsbilar. säger att alla är för den gröna omställningen. Men i sin budget gör mycket stora nedskärningar på klimatpolitiken som de satsar mycket på att det ska släppas ut mer. Det handlar om 3 miljarder i nedskärningar på den direkta miljö- och klimatpolitiken. 73 (M): Om man försöker att göra riktigt långa hopp kan man försöka att få ihop saker och ting. Den landsbygdsutredning som gjordes, och som vad jag vet alla partier i praktiken ställde upp på, handlade om allt från att utlokalisera statliga jobb från ut i landet till att underlätta och förbättra möjligheterna att leva och bo i hela och framför allt utanför våra stora städer. Det den här regeringen har gjort därefter är att man har gjort utredningsdirektiv som man har fyllt med helt andra saker. Det är en önskan att minska bilåkandet, en önskan att lägga in miljöaspekter som skäl till att man ska göra omfattande försämringar, fru talman, av möjligheten att göra reseavdrag för hundratusentals människor som använder bilen till och från jobbet. Det gör de inte för att de tycker att det är roligt utan därför att de inte har några andra alternativ. Det är två vitt skilda saker. Det kan vara bra för den som lyssnar att komma ihåg det. Den ena utredningen handlade om att underlätta och förbättra möjligheten för människor utanför städerna. Den här regeringen har bestämt sig för att man ska slå på dem som bor utanför städerna och deras möjligheter att få lite pengar kvar i plånboken när de åker till och från jobbet och går och arbetar. Jag tror att ministern aldrig svarade på min fråga. Jag tänkte i varje fall prova att ställa den, för det är så det här instrumentet är konstruerat. Ministrarna kommer till och svarar på riksdagsledamöternas frågor. Jag skulle vilja veta vad ministern menar med att man ska kunna leva och bo i hela landet. Innebär det fortsatt ökade kostnader och höjda skatter för människor som jobbar och bor utanför våra städer? Är det vad finansministern menar?