prot · H8093 · 2020-09-08 00:00:00 — Sedan har vi en motion där vi talar om undanförsel och förstöring av infrastruktur i . Där vill utskottet att beslut ska flyttas till en högre beslutsnivå. Men om vi har ett operativt samarbete och finländska trupper befinner sig på en plats utan samband med svenska styrkor måste de bemyndigas på samma sätt som man bemyndigar svensk militär, under förutsättning att man jobbar operativt tillsammans. Det kan gälla undanförsel och i vissa fall förstöring. Där har vi skillnader i synsätt. Jag har talat om ett försvarsförbund med . Vi säger absolut och tydligt nej till Nato. Det finns flera skäl till detta. Det är ingen Natodebatt vi ska ha här, men vi anser att det ökar spänningarna i vår del av om man går med i Nato, med Erdoğan och det gänget. Det är vår fasta övertygelse. Ett starkt svenskt försvar, betydligt starkare än vi har och som vi är på väg att få, där man arbetar tillsammans med utgör en stabiliserande faktor i vår del av . Därför säger vi nej till Nato. Jag kan också ge en liten kommentar eftersom det pratades lite budget här förut. Man kunde läsa i tidningen – det var väl i går eller – att ÖB återigen begär långsiktighet i fråga om försvaret. Långsiktighet enligt vår uppfattning sträcker sig till minst 2030. Då bör man också ha en sådan inriktning. Han sa det inte där, men han anser att det skulle underlätta planeringen för honom om han skulle få ett tillskott efter 2025. Det skrev han i , tror jag. Detta är ytterligare en bekräftelse på den politik som vi länge har fört och som vi kommer att föra. Det handlar om långsiktigheten och om en budget som sträcker sig efter 2025. Jag tycker att det var bra att han var tydlig där. Jag yrkar ingenting, utan jag kommer att stödja utskottets förslag och därmed regeringens förslag. 7 (V): Jag säger hej till alla er som sitter hemma och tittar och lyssnar. har precis öppnats, och det är roligt att vi får komma igång med politiska debatter direkt. debatterar ett lagförslag som vi hoppas aldrig kommer att behöva användas. Förslaget innebär att och ska kunna agera militärt tillsammans i händelse av ett väpnat angrepp eller kränkningar av territorium. Vid sådana händelser ska och kunna ta emot och ge militärt stöd av och till varandra. Även om vi i vår utrikes- och säkerhetspolitik arbetar för att en sådan situation – krig och väpnade konflikter – aldrig ska uppstå är detta en lagstiftning som vi i stöder. står bakom nära försvarssamarbete med . är en av närmaste, kanske den närmaste, samarbetspartner. Vi delar mycket och har väldigt nära band. Framför allt står båda våra länder utanför Nato. är ju, som alla vet, mycket starkt emot ett svenskt medlemskap i . Det är en kärnvapenallians som skulle tvinga oss att delta i oönskade konflikter tillsammans med länder som vi helst inte vill samarbeta med. Operativt militärt stöd mellan och Att samarbeta med andra länder och stora organisationer är en nödvändighet. En förutsättning för ett fördjupat samarbete med och övriga nordiska länder är att samarbetet inte inskränker militära alliansfrihet. Den militära alliansfriheten är en förutsättning för att ska kunna föra en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning, som tydligt bidrar till att värna vårt lands säkerhet. bedömer inte att detta lagförslag inskränker vår neutralitet eller vår militära alliansfrihet. Det begränsar inte heller vårt eget beslutsfattande på det säkerhetspolitiska området, men det gör oss trots allt starkare tillsammans. noterar att detta lagförslag enbart gäller och att det inte automatiskt utökas till några andra länder. har en särställning i vår försvarspolitik i och med att de, precis som vi, inte är medlemmar i . Så hoppas vi såklart att det förblir. Låt inte denna proposition och den nya lagen leda vår uppmärksamhet bort från vad som egentligen är det viktigaste i försvars- och säkerhetspolitiken! Det är att tillsammans med andra länder och organisationer arbeta för fred i världen och bygga våra samhällen robusta för att stå emot kriser. Vi behöver ha en realistisk analys av vilka de stora hoten mot vårt samhälle är . Vi befinner oss fortfarande mitt i en av de största internationella civila kriser som vi har sett: den pandemi som coronaviruset har gett upphov till. Vi vet att klimatförändringarna hotar själva grunden för vår existens på jorden – det är stora bränder, torka, stormar och översvämningar. Digitaliseringen och den ständiga uppkopplingen innebär en risk för attacker, propaganda och falska nyheter. Dessa är hot som vi måste rusta samhället för. Vi måste ha en välfärd som klarar pandemier. Vi måste ha en räddningstjänst som klarar bränder och översvämningar. Vi måste ha en befolkning som har en hög egen krisberedskap och som kan se igenom och stå emot olika former av påverkansförsök. Det absolut viktigaste målet är fred. Som neutralt och alliansfritt land med en lång historia av fred och en stark demokrati har vi ett stort internationellt ansvar för att tillsammans med andra länder skapa fred i världen. Vi ska vara ett land med ett utbyggt diplomatiskt nätverk. Vi ska ha en stor biståndsbudget, och vi ska ha många mellanmänskliga samarbeten över gränserna. ska alltid stå upp för mänskliga rättigheter, för fred och för utveckling i världen. senast ser vi stora fredliga demonstrationer för demokrati i . Det är detta som alltid måste vara i fokus när vi pratar försvars- och säkerhetspolitik. Vårt mål är att denna lagstiftning aldrig ska behöva användas. ställer sig bakom propositionen och utskottets förslag i betänkandet. 8 (MP): Ja, den relation som har med är det få grannländer i världen förunnat att ha. Det är en historisk samhörighet som vi ska värna och utveckla. De band som och har till varandra sträcker sig långt tillbaka i tiden. Och detta har gynnat våra båda länder . Operativt militärt stöd mellan och Vi har en gemensam historia. I är det finska språket det största minoritetsspråket, och har band knutits både genom familjer och i affärsrelationer. Vi har också mycket att lära av . Under coronakrisen har det för många svenskar till exempel blivit tydligt vilken styrka de finska beredskapslagren är för landet i en nationell kris. När krisen kom och behoven plötsligt blev enorma stod väl rustat med både skyddsutrustning och annat material. Det är på många sätt tydligt att samarbetet mellan och är särskilt viktigt för båda ländernas beredskap och totalförsvar. Tillsammans med står de skandinaviska länderna för en tredjedel av utrikeshandel. Vårt samarbete med demokratiska länder runt är viktigt både för stabiliteten och för en fredlig utveckling i . Samma samarbete är också avgörande för både och säkerhet och försörjning. Ett av många exempel på det är att hälften av stora export av el går till . När omställningen till förnybar energi måste gå i en allt snabbare takt blir den exporten också av större strategisk betydelse. Både och är alliansfria länder med ett starkt engagemang för en regelbaserad världsordning och en rättvis värld. Våra värderingar är samstämmiga, och vi verkar tillsammans för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. De nordiska länderna är konsekventa i att mänskliga rättigheter också gäller kvinnors rätt att bestämma över sin sexualitet, sin kropp och därmed sitt liv. När engagemang vacklar fram och tillbaka beroende på president är vi konsekventa i att på detta sätt fullt ut stå upp för alla människors lika rätt, oavsett kön eller sexuell läggning. Vi arbetar tydligt och målinriktat för en ordning där det inte är de stora staterna som tillåts göra upp sinsemellan utan där även andra länder ges utrymme att verka på den internationella arenan. Det är en ordning som har tjänat freden väl sedan slutet av . Samarbetet mellan och bidrar därmed till ökad säkerhet, avspänning och stabilitet i . Det har varit historiskt viktigt, och det blir alltmer värdefullt när kampen mellan världens stormakter tilltar och den ryska utrikespolitiken är mer aggressiv . är det viktigt att bygga ett starkt, alliansfritt samarbete för att kunna möta en allt osäkrare omvärld. För det är ju kanske inte bara bomber som kommer att rädda oss från nästa kris. Ett starkt totalförsvar och arbete såväl mot klimatförändringar som för ett friskt , för demokrati och stabilitet i EU:s närområde är avgörande för en bra utveckling i vår del av världen framåt. Ute i världen kämpar vi också tillsammans för demokrati och mänskliga rättigheter. Båda våra länder har ett långsiktigt och stabilt bistånd på plats och trycker alltid på att det är respekten för en regelbaserad världsordning som ska vara ledande i det internationella arbetet. Det är värderingar som har gjort små länder i utkanten av starka och som tjänat våra länder väl. Operativt militärt stöd mellan och Det historiska samarbetet mellan och ska vi värna och utveckla. Vårt samarbete fördjupas med det här beslutet, och vi står än mer axel mot axel med i nutidens prövningar. Det välkomnar vi. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 9 Försvarsminister (S): Det förslag som ligger hos innebär att möjligheterna för regeringen att fatta beslut kring att ge och ta emot operativt militärt stöd inom ramen för det försvarsarbete som vi har med ökar. Det innebär att regeringen bemyndigas besluta att sätta in svenska väpnade styrkor för att bistå med att hindra kränkningar av finskt territorium liksom att ta emot militärt stöd i form av militära styrkor från dels för att hindra kränkningar av svenskt territorium, dels för att möta ett väpnat angrepp mot . I dessa fall ska inte behöva fatta beslut, utan regeringen ska få de befogenheterna. De utökade befogenheterna motiveras av behovet av snabbhet i beslutsförfarandet som krävs inom ramen för detta samarbete. Om svenska väpnade styrkor ska sättas in för att bistå med att möta ett väpnat angrepp krävs dock ett godkännande av , eftersom det kan leda till att hamnar i krig. Vidare föreslås ett antal lagändringar som skapar bättre förutsättningar för finska styrkor att lämna stöd i . Områden där finska styrkor lämnar stöd ska kunna beslutas vara skyddsobjekt. Finsk militär personal ska kunna anlitas i bevakning av sådana skyddsobjekt. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får besluta om finsk militär luftfart med stöd lämnas. Finska styrkor ska kunna anlitas för att genomföra en svensk myndighets beslut om undanförsel och förstöring. De lagförslag som har att ta ställning till handlar alltså om att skapa förutsättningar som är nödvändiga för att kunna genomföra samarbetet med . I det här sammanhanget ska också nämnas att det vid sidan av de nu aktuella lagförslagen tas fram ytterligare ett avtal om värdlandsstöd som förhandlas med . Ett sådant avtal handlar om att i förväg komma överens om de praktiska, administrativa och rättsliga förutsättningarna för att svenska och finska förband ska kunna verka på varandras territorium. fortsätter arbetet med att utveckla och fördjupa samarbete med andra länder och organisationer i syfte att stärka den säkerhetspolitiska stabiliteten i vårt närområde. Jag vill ta detta tillfälle i akt och klara ut några frågor. Vi kan ta och ge militärt stöd från och till andra länder om så beslutar. Det finns inget hinder på den punkten. Med vill vi dock skapa en möjlighet att göra detta snabbare, vilket, förutom att vi är grannländer som har samma säkerhetspolitiska grund, det vill säga den militära alliansfriheten, beror på att vi har byggt ett samarbete med ett ordentligt djup. Vi har byggt en gemensam marinstyrka. Den är i och för sig delbar, men vi har byggt den, och det finns en möjlighet att använda den. Vi har omfattande deltagande i varandras övningar på armésidan liksom på flygsidan. Det här utvecklar det man kallar för interoperabilitet, det vill säga att kunna samverka i mer skarpa lägen. Vi har även operativ planering bortom fredstida förhållanden. Jag tycker att det är viktigt att detta blir sagt, för i inledningen av debatten tycker jag att det verkade lite oklart om vi hade det eller inte. Operativt militärt stöd mellan och Vi har alltså en sådan operativ planering, och har man det kommer frågan upp om hur snabbt det ska gå till i ett givet läge. Därför har vi alltså tagit fram det här lagförslaget. I hade man i ett tidigare läge en lagstiftning som i stort sett bara tillät de internationella insatserna. Detta kände man i att man behövde förändra. Deras förhållanden var helt annorlunda än våra. Man behövde också reglera beslutsprocessen mellan presidenten och parlamentet, för de har en annan beslutsprocess när det gäller den här typen av frågor. Därför är det inte helt korrekt att rakt av jämföra de finska lagstiftningsförhållandena med de svenska eller hur man närmar sig situationen. Det bör också i rättvisans namn sägas att det inte finns något starkt stöd i för ett medlemskap i . Det gäller både i parlamentet och i folkopinionen, och det tror jag att samtliga närvarande i kammaren känner till. Sedan är det naturligtvis så att den långa gränsen till och också de historiska erfarenheterna av har lett till ett strategiskt tänkande där man även räknar in den geopolitiska balansen i förhållande till den delen av vår geografi. Det är klart att även detta är någonting som vi måste förhålla oss till. Det är ju lätt att sitta i och säga att nu ska vi gå med i Nato, utan att tänka in den enorma press som vi i ett sådant läge skulle sätta på och vilken stor förändring av hela den säkerhetspolitiska situationen som vi skulle driva fram i vårt närområde. Det är dock inte detsamma som att vi inte ser vad som sker i . Jag har talat om de här frågorna ända sedan vi var i opposition, innan vi kom till regeringsmakten . Jag vet också hur det har varit att försöka övertyga en del regeringsföreträdare om att vi faktiskt lever i ett nytt säkerhetspolitiskt läge. Det är en erfarenhet som jag har haft med mig i jobbet som försvarsminister. Det är därför som vi också måste bygga en ny typ av säkerhetsnätverk kring . Jag har sagt så att händer det någonting med något land i vårt närområde drabbar det alla. Det är ett verkligt faktum. Säg att det händer något på . Det har direkt en stor betydelse för . Det har direkt en stor betydelse för , för och för , och . Det ändrar hela det säkerhetspolitiska läget, och då är det klart att alla de samarbeten, interoperabilitetsövningar och allt vad vi har gjort är väldigt viktiga för hur vi möter detta. Det är ju klart att vi i någon mening då måste titta på hur vi snabbt möter det här tillsammans. Vi har även gått med i Joint Expeditionary Force, snabbinsatsstyrkan som leder. Det är klart att det ligger i vårt intresse att den resursen också kan engagera sig i vårt närområde. Jag ser inte våra säkerhetspolitiska samarbeten bara som några teoretiska modeller. Det är inte så jag upplever det i kontakten med andra länders försvarsmakter, överbefälhavare, försvarsministrar och regeringar. Jag känner att vi alla ser detta som realiteter, det vill säga att vi gör dessa övningar och har detta samarbete för att bygga tröskeln högre så att vi inte hamnar i det läget, som någon sa, att den resurs som finns behöver användas. Det är vad detta går ut på. Operativt militärt stöd mellan och Om vi i och tillsammans ändrar vår säkerhetspolitiska grund är det klart att det blir en effekt och leder till en omvälvning, men det är inte detsamma som att vi ska vara naiva och inte se klart på omgivningen. Jag vill också påminna om att vi har byggt en starkare transatlantisk länk under dessa år. Det finns ett statement of intent för USA-Sverige-Finland. Det fanns inte tidigare. Jag tyckte att det var mycket viktigt att få det undertecknat tillsammans med den amerikanske och den finske försvarsministern. Det finns också ett bilateralt statement of intent mellan och , och detsamma har . Vi har vidare utvecklat samarbetet med oerhört långt i jämförelse med hur det såg ut när arbetet påbörjades. Inom Nordefco pågår en process där vi kommer närmare varandra och även utifrån olika säkerhetspolitiska positioner fördjupar samarbeten. Det vi beslutar om får en svallvåg också in i tankebanorna för Nordefco. Det blir också en säkerhetspolitisk signal till vår nära omgivning. Detta kommer att uppmärksammas och förstås på den ryska sidan och bland våra partner. Det vi gör har faktiskt effekt. Om vi tittar på svensk säkerhetspolitisk och försvarspolitisk historia är denna lagstiftning en rejäl förändring. Det är en rejäl framflyttning av positionen, det vill säga ett ställningstagande som betyder något. Det ingår i den tröskelbyggande strategin där vi hoppas att ingen ska hoppa över tröskeln. Krigsdelegationen nämndes i sammanhanget. Det är organ. Krigsdelegationen ska i krigstid träda in i ställe. Lagstiftningen kan användas för insatser även när det inte är krig. När det är krig kommer särskilda förhållanden att gälla. Då har krigsdelegationen trätt in. Jag tycker inte att det ena utesluter det andra, utan här behövs bägge nivåerna – bägge dimensionerna. Låt mig så sammanfatta. Vi fördjupar stegvis samarbetet med andra länder på många olika sätt. Vi sluter nya avtal, och framför allt utvecklar vi vår förmåga att kunna samverka på ett praktiskt sätt. Det är just det praktiska sättet som är avgörande. Då krävs förtroende mellan länderna och snabba beslutsvägar. Nato är en partner. Jag har många kontakter på Natosidan, och jag har från tid till annan deltagit i Natos försvarsministermöten. har Natos parlamentariska församling där ni deltar i olika möten. Detta är en nödvändig relation, och den är en del i ett gemensamt säkerhetsbyggande. Jag uppfattar att är en mycket attraktiv partner, att man har respekt för svenska företrädare för Försvarsmakten och våra förband. Vi levererar, är professionella och har kunskap. Det fungerar i praktiken. Jag har sett det så i verkligheten, och jag har fått den typen av feedback . Det ska också sägas, så att vi inte målar upp en bild i som inte riktigt stämmer utan blir lite för svart. Mycket behöver utvecklas inom Försvarsmakten och i samarbete med andra länder, men vi har kommit en bra bit på väg. Vi ska gå vidare, och det här är ett viktigt steg. Jag är stolt över att förmodligen fattar detta beslut . Operativt militärt stöd mellan och 10 (V) replik: Stort tack till försvarsministern för att ministern har kommit hit till för att delta i debatten. Precis som alla har pratat om har ett nära samarbete med . Vi är överens om att det samarbetet är viktigt och bra. Men debatten handlar därför lätt om andra saker i sådana sammanhang, och Nato har diskuterats på många olika sätt. För oss i är samarbetet med viktigt, precis som jag sa i mitt anförande, bland annat för att båda länderna står utanför Nato. Vi har en gemenskap i att vi har valt att vara neutrala och militärt alliansfria. Vi ser dock att de borgerliga partierna tar chansen att prata mycket om att ännu mer ska närma sig Nato och bli medlem. Därför vill jag fråga försvarsministern hur han ställer sig till Nato . Kan försvarsministern garantera att inga ytterligare närmanden till Nato kommer att ske framöver eller att till och med blir medlem? 11 Försvarsminister (S) replik: ska behålla den militära alliansfriheten, men när det gäller Nato är vi inne i en process, precis som vi är med , , och , av att utveckla samarbetet på olika sätt. Det beror på att världen förändras och utvecklas så att det händer nya saker. Det sker internationella operationer tillsammans med dessa länder. Det beror på att det har inträffat saker. Begreppet närmande är vanskligt; om det händer något där vi tillsammans med till exempel Natoländer eller Nato som organisation är tvungna att göra något blir det fråga om ett närmande som inte skulle vara okej. Jag anser att som militärt alliansfritt land från fall till fall måste ta ställning till hur vi ska göra, men vi måste också själva driva fram idéer av olika slag. Det ligger i vårt intresse att ha ett operativt tänk tillsammans med så många som möjligt i . Det handlar om att bygga trösklar och vara förberedd. I de stora övningarna vi deltar i övar vi faktiskt interoperabilitet. Det har ett visst syfte, det vill säga att kunna försvara sig i en given situation – om vi så beslutar. Men precis som säger hoppas vi att detta aldrig ska behöva användas därför att tröskeln byggs så att om någon funderar på att göra något ska man ha klart för sig att det blir lite komplicerat och att det kan göra ont. Det bästa är om de möjligheter vi skapar inte behöver användas. Det är ett av syftena. 12 (V) replik: Tack, försvarsministern, för svaret, som inte var så jättetydligt som jag hade önskat mig. Operativt militärt stöd mellan och Försvarsministern inleder, och sedan kommer ett men; vi är inne i process om att utveckla samarbetet om något händer. Jag hade önskat en mycket större tydlighet från försvarsministern i frågan. Jag ställer därför frågan igen, och jag är så fräck att jag frågar om försvarsministern kan garantera att vi inte kommer att närma oss ett medlemskap till Nato. 13 Försvarsminister (S) replik: Jag har redan svarat. För regeringens del är det inte aktuellt med ett Natomedlemskap. Grunden för ett samarbete med andra länder och organisationer, däribland Nato, är den militära alliansfriheten. nämnde just ordet närmande. Det var det som gjorde att jag var tvungen att göra en utvikning och förklara att det inte är så enkelt som att säga att vi inte ska närma oss. Här är det fråga om att hantera en utveckling som pågår och som vi inte kommer undan. Det gör vi tillsammans med de samarbetspartner har, där bland annat partnerskapet med Nato är en del. 14 (KD) replik: När vi nu diskuterar försvarssamarbetet med är det väl rimligt att diskutera både vad detta samarbete ger oss och vad det inte ger oss. Faktum är ju, , att står utan bindande löften om militär hjälp utifrån – även med det förnämliga avtal som vi diskuterar . Fördragsfästa försvarsgarantier blir vi en del av enbart genom ett Natomedlemskap. Försvarsministern brukar motivera sitt motstånd mot ett Natomedlemskap med att alliansfriheten har tjänat oss väl. vet vi att substansen i denna alliansfrihet har byggt på ett outtalat men förmodat militärt stöd från och Nato. Den avhållande effekt som ligger i detta har tjänat oss väl. Men lever vi i en annan tid – eller, som försvarsministern själv säger, i med i grunden förändrade säkerhetspolitiska förutsättningar. Detta beroende på ett mer aggressivt men också på en amerikansk kursomläggning bort från viktiga internationella samarbeten och bort från egna militära insatser i olika delar av världen. För stabilitet och säkerhet i denna situation krävs tydliga garantier och en mer omfattande gemensam försvarsplanering. Fortsätter att stå utanför detta kan osäkerheten öka liksom risken för angrepp. Min fråga till är: Varför riskera en sådan utveckling? 15 Försvarsminister (S) replik: Vår strategi vilar som bekant på två ben. Det ena är stegvis ökad förmåga, vilket kräver rätt rejäla penninginsatser. Dem har vi ökat rätt rejält , och vi står i begrepp att avsätta ytterligare medel – vi har från vår sida sagt 25 miljarder. Det andra är samarbetena. Cross-border training på i stort sett har säkerhetspolitisk effekt och sänder en säkerhetspolitisk signal. Jag har också mycket tydligt bjudit in amerikanska flygvapnet att delta med ökad frekvens i detta. Operativt militärt stöd mellan och Northern var en sådan övning där vi övade tillsammans med , , en brigad från samt 1 800 soldater från och 3 000 från – en tydlig säkerhetspolitisk signal. har vi Arctic i , en stor övning som naturligtvis sänder en stark signal på grund av sin geografiska lokalisering. hade en viktig effekt. Jag beklagar att vi var tvungna att skjuta upp den övningen . När det gäller vill jag bara säga att oavsett allt twittrande och hur det ibland låter i debatten har levererat precis det vi varit överens om – förutom , och det har ju sina särskilda förklaringar. Men närvaro i vår del av , bland annat marint och på flygsidan, har faktiskt ökat.