prot · H70976 · 2020-02-18 00:00:00 — Det nya bolagets verksamhet borde enligt regeringen vara att bedriva entreprenad‑, service- och uthyrningsverksamhet – direkt eller genom dotterbolag – inom trafik‑, mark‑, bygg- och anläggningsområdet samt därmed förenlig verksamhet. Som skäl för bolagiseringen anfördes bland annat att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. och övriga bolag med statligt ägande styrs liksom privat ägda aktiebolag med aktiebolagslagen som grund. Inom ramen för den verksamhetsinriktning som staten som aktieägare, ytterst företrädd av , har bestämt är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Vidare kan frågor rörande eventuell snedvridning av konkurrensen prövas inom ramen för konkurrenslagens bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. 78 (M): Jag tackar näringsministern för interpellationssvaret. Näringsministern är den person som av är utsedd för att utveckla företagsamheten i , värna det svenska företagsklimatet och se till att jobben blir fler i fler växande företag. Jag hade en enkel fråga till näringsministern: ministern att det är en statlig angelägenhet att hyra ut bilar, jordfräsar, bajamajor, handverktyg och ett antal andra produkter som finns i ifrågavarande produktportfölj, och vad tillför staten för kompetens på det här området som inte den privata marknaden kan tillgodose? Jag tror att det är uppenbart för alla företagare som hörde näringsministerns interpellationssvar att vi inte fick något svar på den frågan. Vi fick i stället ett svar som hänvisade till att det var den dåvarande borgerliga regeringen som bolagiserade verksamheten. Det är sant. Det skedde, precis som näringsministern säger. Men jag är ganska övertygad om att det gjordes för att man skulle kunna avknoppa den bolagiserade verksamheten, precis som alliansregeringen gjorde med exempelvis sprittillverkningen. Det är naturligtvis inte en statlig angelägenhet att tillverka sprit. Vad får då detta för konsekvenser, fru talman? Ja, hemma i min valkrets har det fått förödande konsekvenser för flera småföretagare. Sedan det här statliga uthyrningsföretaget etablerade sig har man haft en väldigt aggressiv prissättning. Vi har kunnat läsa i om ett av företagen i , ett välmående privat företag. Det är en småföretagare som jobbar mer eller mindre dygnet runt. Jag råkar känna honom. Han har slitit blod för att få sitt företag att gå runt. Och så kommer statens bolag dit. Direkt tappar han ett antal affärer. Det handlar bland annat om 40 bilar som han hade för biluthyrning. Jag tycker inte att detta är rimligt. Jag tycker inte att det är rimligt att hårt arbetande småföretagare ska behöva säga i tidningsartiklar i och i andra sammanhang: Vi ger upp. Vi kan inte konkurrera med staten. Vi har inte statens kassa i ryggen. Vi kan inte hyra ut bilar eller andra produkter så billigt som det statliga bolaget gör. En småföretagare i säger: Det känns helt enkelt som ett slag under bältet att någon som använder mina skattemedel nu kommer hit och försöker konkurrera ut min verksamhet. Jag tycker att det är rimligt att näringsministern, den minister som av är utsedd för att förbättra företagsklimatet och resa land och rike runt – jag har noterat att ministern reser med och Företagarna på en regelförenklingsresa – förhåller sig till det faktum att företagaren i fick benen undanslagna för sin affärsverksamhet för att det kom dit ett statligt företag som enligt de andra företagen i branschen dumpade priserna med en aggressiv marknadsföring och en aggressiv prissättning. Jag skulle önska att ministern bara kunde svara på den enkla frågan: Anser ministern att det är en statlig angelägenhet att hyra ut bilar, jordfräsar, handverktyg och bajamajor, och vad finns det på det här området för behov som den privata marknaden inte kan tillgodose och som gör att ministern anser att det statliga företaget ska ha ansvar för att hyra ut bajamajor? 79 (M): Jag tycker att den här debatten är så intressant att jag inte kan låta bli att delta i den. Det är egentligen en viktig, stor och principiell fråga: Vad ska staten äga och göra? Om man ska ha statliga bolag bör det finnas någon form av given samhällsnytta, där det är av speciell vikt att man har ett bolag i statlig ägo. Under alliansåren var vi ganska noga med att hålla isär vilka bolag som är viktiga för samhället och vilka bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad och därför lämpligen kan avyttras av staten. Vi gjorde undantag till exempel för , för vi tyckte att det var viktigt att staten äger vattenkraften. Vi tyckte också att det var lämpligt att malmtillgångarna i låg kvar i statlig ägo, och därför behöll vi i statlig ägo. Men vi sålde till exempel en spritfabrik och lite annat smått och gott. Det här tycker jag är en ganska vettig och klok avvägning. Syftet med ett statligt bolag får ju aldrig vara att ta marknadsandelar från privata företag genom att konkurrera ut dem, vilket man kan göra när man har staten i ryggen. Då blir det lite olyckligt. Till och med i Arentos egen årsredovisning står det att bolagsledningen vill ta fortsatta marknadsandelar på den privata marknaden. Man har alltså ett uttalat syfte att konkurrera ut privata företag. Det tycker jag inte kan vara syftet med ett statligt bolag, i alla fall inte om man på allvar vill vara en regering som värnar om företagandet, vilket regeringen ofta pratar om. På det här viset agerar man precis tvärtemot. Man slår undan benen på småföretagare. Arento etablerar sig på fler och fler orter och konkurrerar efter hand ut fler och fler privata företag. Det kan aldrig ha varit meningen med den här avknoppningen. När Alliansen knoppade av bolaget var självklart avsikten att man skulle sälja det, inte att det skulle växa och konkurrera ut privata företag. Jag vill också ställa ett par frågor till ministern. Varför tycker ministern att det är så viktigt att det här statliga bolaget konkurrerar ut privata företag genom att hyra ut alla de saker som räknade upp? Varför är det viktigt för regeringen att ha detta bolag, och varför är det viktigt att det får konkurrera ut privata företag? 80 Näringsminister (S): Det är ju så i den här typen av debatter – det har jag varit med om , och även jag kan säkert ha gjort mig skyldig till det i opposition – att man i stället för att lyssna på svaret försöker skapa polemik och inte hör det som finns i svaret. Jag ber därför, fru talman, att få upprepa vad jag sa i svaret. Vad var skälet till att den moderatledda regeringen, majoritetsregeringen, bildade detta bolag? Om jag minns det hela rätt satt i då. Vi satt i trafikutskottet tillsammans. Och jag tror att ledamoten kom in 2010. Mitt svar var följande: ”Som skäl för bolagiseringen anfördes bland annat att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras.” Det var skälet till att detta bolag bildades, och det är skälet till att det är kvar i den form det har – att det blir mer konkurrensneutralt och att det inte kan misstänkas att skattebetalarnas pengar på ett eller annat sätt går in i detta. Direktivet för bolaget var att det skulle drivas marknadsmässigt, kommersiellt. Det var vad den moderatledda regeringen beslutade , och mig veterligt röstade ledamoten för detta. hör jag från ledamöterna att syftet skulle ha varit att sedan avknoppa bolaget. Det är bara det att gick det utan att den moderatledda regeringen gjorde något, så jag betvivlar att det var på det sättet. Jag hör också här om snedvriden konkurrens. Det här bolaget har aldrig fått något tillskott. Det finns heller inga planer på att ge den typen av tillskott från statskassan. Dessutom har vi strikta regler när det gäller konkurrens. Det ska vi ha; det är jag den förste att skriva under på som näringsminister. Finns det misstankar om att bolag, såväl privata som offentliga, snedvrider konkurrensen på ett osjyst sätt har vi ett regelverk för detta såväl i som i Europeiska unionen. Man kan göra anmälan till och i förlängningen, när det gäller statsstöd och annat, till Europeiska unionen. Något sådant har inte skett, trots dessa åthävor från talarstolen. Vi kan och ska ha en diskussion om vad som är lämpligt för staten att äga och inte äga. Man kan fråga sig vad som är dominans och inte. Jag konstaterar att det bolag som vi pratar om , dotterbolaget , har av den marknad det verkar på. Är det mycket eller lite? Ja, det beror ju helt och hållet på vilket perspektiv man har. Men jag konstaterar att det här bolaget, med direktiv från denna riksdag och med stöd, bedrivs kommersiellt och också ska bedrivas kommersiellt. Finns det synpunkter på att man snedvrider konkurrensen, ja, då har vi en ordning för hur detta bedöms. Vi har konkurrensmyndigheter, och handlar det om statsstöd har vi både våra egna myndigheter och Europeiska unionen. Om nu detta är ett så stort problem vill jag fråga ledamoten varför han aldrig gjorde något under sitt partis regeringstid. 81 (M): Vi har hört näringsministern prata om politik i fyra minuter. Så gör alla statsråd – de pratar om allt utom det vi debatterar. Jag noterar också, och det får väl anses anmärkningsvärt, att vi har en näringsminister som inte läser . Jag rekommenderar den tidningen. Den är full av näringslivsnyheter. Man kan läsa om företagsamheten i . Jag tror att det vore bra om statsrådet ägnade då och då åt , inte minst ledarsidan. Om näringsministern hade läst hade han kunnat läsa det här: ”På hyrbilssidan kan vi inte längre vara med och konkurrera. Priserna är redan så pressade. Där kan vi alltså inte göra något, vi får bara låta nya affärer gå. Vi ser ingen idé att slåss mot staten i ett sådant läge.” Så säger den utkonkurrerade småföretagaren i . ”Jag tycker att det är jättekonstigt, att ett statligt bolag kan gå ut och konkurrera och räkna hem affärer på hyrbilar och vägarbetsskyltning. Skulle vi också acceptera att staten öppnade pizzerior och frisersalonger?” Det frågar samme småföretagare. Jag noterar att statsrådet inte med ett ljud svarar på frågan som säkert hundratusentals företagare i ställer sig. Det är många som är nyfikna på svaret. Anser ministern att det är en statlig angelägenhet att hyra ut bilar, jordfräsar, handverktyg och bajamajor? Och vad tillför staten för kompetens på det här området som inte den privata marknaden kan tillgodose? Jag tror att det är många som är nyfikna på det, fru talman. Det går att svara ”ja, jag tycker att det är rimligt” eller ”nej, jag tycker att det är orimligt”. Eller också kan man prata om politik. Men jag är intresserad av vad näringsministern tycker. Vad är näringsministerns besked till de två – det är egentligen två – utkonkurrerade företagen i ? De hade och har företag med anställda, och så kommer staten dit och etablerar sig med ett uthyrningsföretag som dumpar priserna så att det första som händer är att det ena företaget tappar en affär på 40 bilar. Då kan man säga så här: Ja, men det kanske finns en miljönytta! Det kanske finns någon nytta med att Arento kommer in. Jag har låtit ta fram en rapport. hade Arento 2 872 fordon i sin bilpark, enligt den rapporten. Av de 2 872 bilarna hade 121 möjlighet till eldrift. Det finns alltså ingen som helst miljönytta. Staten agerar inte föredöme på något sätt. Annars hade det kanske varit en bra grej – 40 elbilar i . Då hade det kanske funnits någon nytta med att det här företaget får säga upp anställda. Men inte ens det finns. Jag vet ju att näringsministern har rest runt i landet på sin förenklingsresa. Vad tycker näringsministern? Det är jag intresserad av. Anser ministern att det är en statlig angelägenhet att hyra ut bilar, jordfräsar, handverktyg, bajamajor och vad det nu kan vara för produkter man har? Det vill företagare veta. Är det en statlig angelägenhet att hyra ut bilar? Och om det är en statlig angelägenhet att hyra ut bilar enligt en miljöpartistisk och socialdemokratisk regering, borde då det här företaget gå före på något sätt – till exempel genom att bara hyra ut elbilar? Finns det något som är bra för samhället med detta statliga uthyrningsföretag? Det vill företagare och andra veta. 82 (M): Ja, får jag upplysa ministern om, jag röstade säkert för avknoppningen som gjordes – även om jag faktiskt inte satt i samma utskott som ministern. Vi satt kanske i var sitt. Avknoppningen i sig var inget problem. Det fanns goda och rationella skäl till att man gjorde den. Problemet är att bolaget har blivit alltmer aggressivt i sin strategi att konkurrera ut privata företag. Det har vuxit fram efter hand, och är läget faktiskt ganska allvarligt. Hade det varit så allvarligt under alliansåren är jag övertygad om att alliansregeringen hade agerat på lämpligt sätt, förhoppningsvis genom att sälja bolaget så att det får verka på samma villkor. Marknadsmässighet talar ministern om. Jag tycker att det kan diskuteras. När företag – flera stycken på olika ställen – vittnar om att Arento tar uppdrag genom underprissättning, prissättning som helt enkelt inte går att räkna ihop eller räkna hem, är det något som inte stämmer. Sedan kan jag konstatera att ministern som vanligt skyller ifrån sig. Det är som sagt regeringens nya mantra. Vi har hört statsministern säga att LAS orsakade våldtäkterna. Vi har hört att jobbskatteavdraget orsakade ungdomsbrottsligheten. har vi också hört att Alliansens beslut är orsaken till att dagens regering låter statliga bolag konkurrera ut privata företag. måste ju den här regeringen ta ansvar för dagens problem och dagens politik. Det kan mycket väl vara så att det har fattats beslut tidigare av tidigare regeringar, både alliansregeringen och tidigare än så. Men verkligheten förändras och saker förändras i samhället, och då är det dagens regering som måste hantera dagens problem. undrar man om RUT-avdraget också är orsaken till coronaviruset. 83 Näringsminister (S): Det tillhör väl den moderna politiken att man låtsas att någon annan har sagt något den inte har sagt därför att det passar ens egen argumentationslinje. Min uppfattning, som jag har blivit tillfrågad om och försökt ge uttryck för, är exakt densamma som den förra moderatledda regeringens. Jag misstänker till och med att vi röstade likadant den gången, och det är mot den bakgrunden jag upprepar att det är denna riksdag som bestämmer hur bolagen styrs i det specifika fallet med Svevia och dotterbolaget . Denna riksdag har med våra gemensamma röster – där har vi haft och har samma uppfattning – bestämt att de ska drivas kommersiellt. Vi ställer krav på avkastning i bolagen – här har vi inget samhällsuppdrag – och de ska konkurrera på samma villkor som andra. Vi har alltså inte tillfört och planerar inte heller att tillföra några skattepengar, så som antydde förut. Anser man att så har skett i ett bolag, oavsett om det är ett privat företag eller ett statligt eller kommunalt ägt företag, det vill säga ett offentligt bolag, gör man en anmälan till konkurrensmyndigheten. Jag har inför denna debatt kollat om det har inkommit någon sådan anmälan. I så fall ska den hanteras enligt den ordning vi har; det finns en ganska tydlig juridisk ordning för detta. Men jag kunde inte hitta någon. Det står företag och privatpersoner fritt att göra en sådan anmälan så att konkurrensmyndigheterna kan gå igenom detta och se till att reglerna efterföljs. På det sättet menar jag att dessa två moderata ledamöter går lite fel om de tror att vi ska fatta beslut utifrån rubriker i enskilda tidningar. Det finns en ordning för när konkurrensen sätts ur spel. Den ordningen gäller alla, och den ska också tillämpas. Om det dessutom finns misstankar om osjyst stöd i form av statsstöd finns det en europeisk ordning, som av och till också används. Jag menar att vi, om det finns problem, har en ordning för detta. Det är samma ordning som har gällt under alla regeringar. Jag vet ju att det finns en ideologisk skillnad oss emellan. har ju numera – det var inte så på tid – intagit en hållning som innebär att man gärna vill sälja ut statlig verksamhet, nästan oavsett vilken. Det är klart att det ibland kan finnas pragmatiska skäl för detta: Det finns ingen anledning för staten att bedriva viss verksamhet. kan det finnas mycket goda skäl för staten att bedriva verksamhet. Vi hörde tidigare om energisektorn, och det finns säkert ett antal andra områden på infrastrukturområdet där vi också kan vara överens om detta. Jag kan försäkra ledamöterna: om vi var – och jag misstänker att partierna är – överens om hur just ordningen med Svevia skulle se ut kan jag vara helt tydlig med att den socialdemokratiskt ledda regeringen aldrig kommer att rea ut skattebetalarnas egendom. Vi ska naturligtvis se till att detta drivs pragmatiskt. Vi ska ställa krav på hållbarhet och föredöme. Om någon bryter mot reglerna och det förekommer osjyst konkurrens finns det en ordning för anmälan till konkurrensmyndigheter och ytterst till Europeiska unionen. 84 (M): Det finns många samhällsutmaningar i just . Den kraftigt ökade brottsligheten mot privata företag är en. Företagen vittnar om att det är närmast meningslöst att anmäla inbrott eller stöld av diesel eftersom uppklaringsprocenten är så låg. Kompetensutvisningarna är ett annat stort bekymmer för näringslivet. Värdefulla medarbetare blir utvisade på grund av bagatellartade fel – medarbetare som behövs i det enskilda företaget. Ett annat bekymmer är att det är svårt att få tag på rätt utbildad arbetskraft. Här krävs det stora insatser för att förbättra matchningen av arbetssökande med enskilda företag och för att förbättra yrkesutbildningen. Men, fru talman, jag har aldrig stött på ett företag som anser att det finns en bristande konkurrens när det gäller uthyrning av jordfräsar, borrmaskiner, bajamajor, bilar eller vad det nu är. Tvärtom borde staten – jag skäms inte för att säga det – renodla sin roll. Staten ska sätta upp spelregler och förutsättningar för det privata näringslivet men ska självklart inte konkurrera ut det. Jag skulle vilja rekommendera näringsministern att åka till . Titta de två företagare i ögonen som har fått se de stora affärerna gå förlorade och säg: Jag är stolt socialdemokrat – det är så här jag tycker att staten ska driva företag. Titta småföretagarna i ögonen och säg att det som sker just nu är rätt och riktigt! Det är det inte. Jag tycker inte att det är fel att som politiker kunna ändra sig, utveckla sin politik eller styra verksamheten om något sker som man inte tycker är rimligt. Att staten agerar på det här sättet är inte rimligt, fru talman. Tack för debatten denna sena kväll! 85 Näringsminister (S): Detta är verkligen att försöka polemisera i en fråga där jag tror att vi i grund och botten är överens. Om konkurrensen sätts ur spel, oavsett av vilket skäl, har vi en ordning för detta, . Så har det varit under tidigare regeringar, och så är det . Jag skulle rekommendera företagare, oavsett bransch, som känner eller misstänker att det är så att göra en anmälan. Då får man en ordentlig granskning och behöver inte gå efter rubriker i tidningarna. Det tror jag, oavsett regering, är ett ganska dåligt sätt att bedriva politik. Det finns många utmaningar. har på många sätt ett fantastiskt bra företagsklimat. Detta kommer till uttryck i de jämförelser som görs med många andra länder. Det är ingen slump att i nästan alla mätningar ligger bland topp tio i världen när det gäller företagsklimat. Detta innebär naturligtvis inte att vi ska slå oss till ro, tvärtom. Många av de frågor som tar upp är ju verkliga. En av de kanske svåraste är just kompetensförsörjningen. Sysselsättningsgraden har i många delar av vårt land varit så hög att just detta kanske har varit ett av de stora problemen med att växa. Att se över regelförenklingar en sak. Att se över tillämpningen av reglerna är ytterligare en sak. Att vi krokar arm med vårt näringsliv och försöker bli starka även när det gäller export är en tredje sak. Att vi nu tittar över hur vi ska stärka forskning, utveckling och innovation i vårt land är en fjärde. Så nog finns det utmaningar. Dem ska vi naturligtvis fortsätta att ta tag i, gärna tillsammans med näringslivet. Vi ska också ha tydliga regler. Är det någon som känner att de reglerna inte följs finns det en ordning för att anmäla och få detta utrett så att det sker på ett sjyst sätt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:314 om offentligt stöd till näringslivet 86 Näringsminister (S): har frågat mig om jag och regeringen ämnar verka för att kartlägga de offentliga stöden och dessas effektivitet och resultat samt huruvida jag anser att det från regeringens sida finns skäl att minska berörda anslag. ställer sina frågor med anledning av två studier från Tillväxtanalys, den ena och den andra , som kommit fram till att många myndigheter varit involverade i administrationen av stöden och att två program på inte kunnat påvisa statistiskt säkerställda effekter utifrån vissa indikatorer. Jag vill inleda med att påminna om att rankas som ett av världens främsta innovationsländer. I exempelvis European Innovation Scoreboard har rankats högst . blir också ofta kontaktat av andra länder som vill lära av vårt innovationssystem. Med detta sagt behöver vi också ständigt förbättra oss avseende både olika typer av offentliga insatser för att möta nya utmaningar och våra metoder för att utvärdera nyttan av insatserna. Det är näringslivets innovationskraft, effektivitet och höga kunskapsinnehåll som gör att är en internationellt konkurrenskraftig ekonomi. Förutsättningarna för näringslivet måste därför ständigt utvecklas och förbättras så att kan fortsätta vara en framgångsrik välfärdsekonomi. Regeringen har tagit initiativ till ett antal åtgärder. Bland annat har Tillväxtanalys fått i uppdrag att ta fram förslag för förbättrade utvärderingsmetoder för näringspolitiken, vilket slutrapporterades . Detta har i sin tur lett till ett utvecklingsarbete som pågår inom . 87 (SD): Tack, näringsminister , för svaret! Olika former av offentligt stöd till näringslivet har länge varit en etablerad del av svensk innovations- och tillväxtpolitik. Skattemedel som hade kunnat gå till att anställa fler poliser, undersköterskor och lärare delas i stället ut till diverse myndigheter och statliga bolag i en stundtals naiv förhoppning om att dessa i sin tur ska kunna främja svensk innovationsförmåga och tillväxt. En vän av marknadsekonomi hade kunnat påpeka att det finns en risk för att dessa medel inte allokeras optimalt när staten direkt eller indirekt står för fördelningen. En vän av konkurrensneutralitet hade kunnat önska att staten inte konkurrerade med privat riskkapital på den fria marknaden. En vän av värnandet av skattemedel hade kunnat gå så långt som att säga att dessa skatteintäkter i stället skulle ha fått vara kvar hos dem som inbringat dem. På så vis hade marknaden själv fått styra över deras framtida placering. Med detta sagt vill jag tillstå att på intet sätt tror att allt offentligt stöd till näringslivet är av ondo. Det kan naturligtvis finnas behov av marknadskompletterande insatser, inte minst i mindre näringslivsoptimala delar av landet. För oss är det centrala att det offentliga stödet på riktigt genererar ett mervärde och att det inte snedvrider marknaden genom att konkurrera ut privata aktörer eller hålla ineffektiva och olönsamma företag vid liv på skattebetalarnas bekostnad. Med den infallsvinkeln finner vi det därför problematiskt att det offentliga stödet tycks öka utan att man har kunnat bevisa att ett tydligt mervärde genereras och att effektivitet och god uppföljning präglar verksamheten. I min interpellationstext citerade jag en granskning av innovationsmyndigheten , genomförd av Tillväxtanalys.