prot · H70972 · 2020-02-11 00:00:00 — I det läget tror jag i och för sig till skillnad från att det är ganska oklokt att göra någon abrovink med någonting som ligger utöver det med exempelvis . 70 (M): Tack för svaret, landsbygdsministern! Det är såklart glädjande att vi får till avtal med . Det är ännu mer glädjande när det talas om att vi eventuellt skulle kunna få till avtal med . Tyvärr är vi lite tvåa på bollen, men det är aldrig . Vi ser hur duktiga grisproducerande länder som och , som har varit på hugget och tidigare fått till sina avtal, redan har hunnit tjäna mycket pengar på avtalen. Det finns tyvärr en liten hotbild i detta. Det är vår kära afrikanska svinpest som härjar runt om i just . Den närmar sig den tyska gränsen med stormsteg. Vad händer om den kommer in i och får ett exportförbud till ? Kommer då att vilja dumpa allt billigt fläsk in på svenska marknaden? Det skulle kunna slå undan benen väldigt fort och hårt för den svenska grisproduktionen. Det kan man tänka och problematisera lite kring. Vad händer om fler länder i får det – och om får det? Vi ska konkurrera på livsmedelssidan med vårt konkurrerande land i väster, . De producerar 25 miljoner grisar, och vi producerar ungefär 2 ½ miljon grisar. Det är inte för att vi inte är duktiga på att producera grisar i . Det beror på någonting helt annat. Det är någon struktur som har suttit i . Jag säger inte att det beror på landsbygdsministerns regering och inte heller på regeringen före den. Det beror på regeringar under 30, 40 och i som tyvärr inte tyckt att det har varit viktigt med jordbruksproduktion i det här landet. Det är såklart ett jättestort jobb vi har när vi ska vända hela den trenden. Livsmedelsstrategin är ett steg i det. Många av de saker som finns i livsmedelsstrategin är väldigt bra. Exporten, som jag har lyft fram här, är bra. Regelförenkling är ett jätteviktigt område. Ministern har också lyft fram det här. Jag kan ställa mig lite frågande till varför är det som ska hantera det. Borde inte näringen tillsammans med kanske och övriga hantera den här typen av utredningar? Jag tror att näringen själv, kanske med LRF i spetsen, förmodligen sitter på väldigt många bra lösningar för hur vi snabbt kan stärka konkurrenskraften genom regelförenklingar. Kompetensförsörjningen har vi talat om förut. Det är en jätteviktig fråga. Den landar i att det är svårt att hitta rätt kompetens för jordbruksföretagen. Vi ska slåss med företag som har högre lönsamhet. Där klarar vi inte att mäta oss lönsamhetsmässigt . Vi kan inte betala de löner som dessa människor kräver. Till exempel entreprenadbranschen tuffar och går i . Den suger åt sig väldigt många av de människor som skulle ha kunnat jobba i de gröna företagen. Där landar lönsamhetsfrågan igen. Forskning och innovation är såklart jätteviktigt. Vi kanske har legat i bakkant när det gällt att ta fram forskning och innovation för svenskt jordbruk. Det som är viktigt nu blir att vi lyssnar på forskning och innovation. Då kanske det är rent motsägelsefullt att i livsmedelsstrategin till exempel sätta upp mål för olika produktionsformer. Forskningen säger inte att det är bra att göra det. Vi måste ju våga lyssna på forskningen när den kommer med tankar och idéer. Det är jätteviktigt. En annan sak som debatterades innan här var rovdjursfrågan. Den är också jätteviktig. I områden med viktiga värdefulla betesmarker väljer människor att avsluta sin djurproduktion på grund av rovdjursfrågan. De har helt enkelt inte råd att till exempel sätta upp rovdjursstängsel. Det behöver man lyfta in i debatten om livsmedelsstrategin. Det skulle vara intressant att höra hur landsbygdsministern kopplar rovdjursfrågan till livsmedelsstrategidebatten. 71 (KD): Jag vill först tacka ministern för svaret. Det är jätteintressant att höra att ni talar om ett avtal med . Det är mycket viktigt. Det är också bra att vi har fler länder att titta på för att få mer export. Det är mycket viktigt. Vi talar om lönsamheten. Det finns en grupp som jag tänker mycket på och som behöver höra andra saker än att allting bara är negativt. Det är våra ungdomar. Det är de som ska försöka bli lantbrukare framåt. Det är viktigt att de får höra att det är positivt och att vi gör saker, så att de får framtidstro. Det är otroligt viktigt. Landsbygdsministern skulle kanske kunna göra mer för att underlätta för och stärka svenskt jordbruk. Vi talar lite grann om dieselskatten. Där finns något man direkt skulle kunna göra. Ministern talade själv om att ta krafttag för att underlätta i regeldjungeln. Det finns andra länder, till exempel , som är goda exempel på att regeringen tillsammans med den gröna näringen faktiskt tar tag i saker. Det är jätteviktigt, för det kan inte vara vettigt att en mjölkbonde som också odlar grödor har över 600 regler att handskas med. Det står fortfarande i att jordbruk är miljöfarlig verksamhet. Det är för mig förfärligt konstigt. Det måste kunna förändras; det behöver inte stå så. Det finns säkert fler åtgärder att vidta, och vi har massor med saker som vi skulle kunna berätta om här. Min talartid är snart slut, men jag tänker fråga ministern: Vad tänker ministern göra på kort sikt så att det verkligen gör skillnad för bonden på gårdsnivå? 72 Statsrådet (S): Fru talman, interpellanten och ! Givet att det alltid är att svara på frågor tänker jag fokusera lite grann på det som jag kanske inte kom så mycket in på i mitt första inlägg. Tiden rinner snabbt ut när man har mycket att säga och frågan är angelägen och viktig. Detta tangerar på ett bra sätt det som avslutade med, nämligen vad man gör utöver det som är livsmedelsstrategin. Det är klart att det finns ett antal olika andra frågor som också är viktiga, inte minst på kort sikt. Här tycker jag att man behöver framhålla branschspecifika frågor, där branscherna har varit duktiga och gått före. Då tänker jag kanske mest på den framgångsrika märkningen Från som branschen själv har tagit fram. Den appellerar egentligen till det som är den största drivkraften i förändringen som går snabbt här och , nämligen att påverka konsumenter och konsumenters beteende. Detta har fått ett enormt genomslag i ett läge där vi ser att svenskarna totalt äter mindre kött men ändå äter mer svenskt kött. Konsumtionen av det går upp, vilket tydligt visar att informerade konsumenter gör bra val – bra också för den svenska bonden. Jag tror inte att det i första hand beror på att det är svenskt utan på att vi står för produkter av hög kvalitet. Jag kan bara konstatera att detta är någonting som vi behöver hjälpas åt med att marknadsföra mer. Jag tror att svenska konsumenter i ganska hög grad är med på den bollen. Så ser det åtminstone ut om man tittar på de köpmönster som vi har. Någon nämnde och förmåga att vara snabbt ute på marknaden och att etablera sig. Det är bara att konstatera att danskarna har varit mycket duktigare än svenskarna på att marknadsföra de mervärden man har i det man producerar. Det handlar om en hög djurvälfärd, en låg antibiotikaanvändning och lite bekämpningsmedel. Det som krävs är att vi ser till att få ut vetskapen om detta och därmed också få konsumenter att vara beredda att betala för detta mervärde. Det är givetvis ett annat sätt att säkerställa att man ökar lönsamheten. Vi har tagit initiativ på temat så att vi vidgar begreppet. Man kan konstatera att svenskarna äter mer och mer av sina måltider på restaurang jämfört med hur man har gjort tidigare. Man har förändrade beteenden. Därför går vi nu in och förbereder att kunna gå till EU och begära tillstånd för ursprungsinformation också på restauranger. Det tror jag kommer att vara viktigt. Det är större bulkar, som påverkar helheten mer. En ytterligare del som är på gång och som vi håller på att titta på är att givet det svenska mervärdet och den svenska lagstiftningen, som jag tror att vi gemensamt är stolta över, vill vi ställa krav på det offentliga . Det handlar om upphandlingar av måltider i skola, äldreomsorg och annat och att man då ska upphandla i enlighet med svensk lag. Vi vill alltså gå till EU med en sådan begäran. Det betyder givetvis inte att man kan säga att man måste upphandla svenskt. Men om något annat land producerar i enlighet med svensk lag är de givetvis välkomna att vara med på bollen. Jag tror att detta är viktigt. Det handlar också om att säkerställa att man kan få betalt för det mervärde som man har i svensk produktion. Jag hoppas att vi kommer att kunna vara överens om att lyfta de här delarna. Jag tror att i den del som handlar om huruvida vi ska få nya bönder på plats har vi utmaningar kopplade till generationsväxling, investeringar och annat i branschen. Men det handlar såklart också mycket om vilken bild vi ger av jordbruket för att intressera unga, nya människor och få dem att vilja satsa på den här delen. Det är tydligt att det är de små jordbruken och de unga som står för mycket av innovationskraften. Här tas alla goda idéer tacksamt emot. 73 (M): Det är klart att vi på alla sätt som vi bara kan ska sprida en god bild av svenskt jordbruk. Men till syvende och sist handlar mycket om lönsamhet och att vi ska kunna betala bra löner till de ungdomar som vill leta sig in i branschen. Sedan har vi absolut en stor problematik med generationsskiften och annat. Det är otroligt stora kapital , och det är mycket bundna kapital. Den fråga som ministern inte hann lyfta, fru talman, gällde rovdjurens påverkan på livsmedelsstrategin. Jag träffade en fårbonde utanför som har mycket av sina betesmarker på . Då kan man inte få stöd för rovdjursavvisande stängsel. För hans del skulle det kosta ungefär 2 miljoner om han skulle sätta upp rovdjursavvisande stängsel på hela den där hans får betar. Det är ganska mycket pengar för staket för en fårproducent. Om vi ska ha ett så högt rovdjurstryck som vi har , vilket jag såklart inte tycker, i de här områdena – särskilt det brutna landskapet, där vi har många av de värdefulla betesmarkerna – måste vi nog börja fundera över hur vi ger stöd till rovdjursavvisande stängsel. Då är nästa fråga: Hur mycket ska det få kosta att hålla på med rovdjursförvaltning på det här viset? Någonstans måste vi ställa oss frågan: Vad blir viktigast i det här läget – är det rovdjuren eller är det vår livsmedelsproduktion? Jag tycker att man problematiserar kring det här alldeles för lite när man pratar om livsmedelsstrategin, för det här blir en jätteviktig del. Våra betesmarker är en viktig del i livsmedelsstrategin, och de blir hotade. Kan vi få någon form av problematisering kring det, tack? 74 Statsrådet (S): Fru talman och ! Det är många frågor som hänger ihop med varandra. Jag försöker ge en bild av att vi jobbar strategiskt med livsmedelsstrategin. Den bygger mycket på att vi orkar vara långsiktiga. Jag delar det som har sagts i interpellationen om att vi dessutom behöver jobba med en del andra frågor, framför allt kopplat till här-och-nu-frågor. Jag kan konstatera att 2018 var ett tufft år för våra bönder. Då gick politiken in ganska brett; vi satsade 1,57 miljarder i ett sådant läge. Allting handlar någonstans om att vi behöver se till att man har rimlig konkurrensneutralitet gentemot andra länder. Det är också en fråga som vi bevakar hårt i de CAP-förhandlingar som förs. lyfter upp vargen som ett specifikt problem kopplat till exempelvis fårskötsel. Jag skulle kunna nämna också renskötsel, om jag ska vara ärlig, för det är de två områden som sticker ut när det gäller skador här. Det finns ett pågående arbete just nu som jag delvis har redogjort för i den interpellationsdebatt om varg som vi hade alldeles . Vi tar också ett helhetsgrepp nu för att titta över förvaltningsområden och ersättningsnivåer. Till detta ska jag absolut addera att jag ska titta på om det finns någonting som mäler ut sig i vad man kan få ersättning för. Vi tar alltså ett så brett helhetsgrepp som möjligt om detta. Man skulle ärligt talat också kunna prata om vildsvinshanteringen när man lyfter utmaningar för jordbruket. Det kommer vi alldeles strax att ha en interpellationsdebatt om, så vi får tillfälle att utveckla oss om detta. Det handlar om den samlade bilden, och mitt budskap är att jag som minister försöker ta samlade grepp kring alla de här frågorna. En del av frågorna, inte minst kopplat till hur man har jobbat med dem i gamla kulturer och så vidare, tar det tid att vända. Men jag är målmedveten och fast besluten att vi ska göra det så bra som möjligt på detta område. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:284 om åtgärder mot vildsvin 75 Statsrådet (S): har frågat mig vad regeringens kraftfulla vildsvinspaket innebär, vad de som ska få ska användas till och när regeringen kommer att lägga fram en proposition med anledning av förslag. Regeringen ser allvarligt på de problem som vildsvinen orsakar för bland annat svenskt lantbruk. Därför har regeringen beslutat att avsätta ett kraftfullt vildsvinspaket i livsmedelsstrategins handlingsplan del 2. Paketets innehåll kommer att beslutas . Totalt innehåller handlingsplanen del 2 för livsmedelsstrategin åtgärder för . Dessutom görs ytterligare satsningar på totalt . har haft i uppdrag att analysera och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden. redovisade sina förslag. Rapporten och dess förslag håller nu på att analyseras, och en viktig utgångspunkt för regeringen är, förutom ambitionen att minska de skador som vildsvinen orsakar, en bibehållen livsmedelssäkerhet, där både livsmedelshygien och köttkvalitet säkras. Det gläder mig att ser fram emot regeringens vildsvinspaket, men nödvändiga analyser måste få ta sin tid. Regeringen kommer, som utlovat, att återkomma och presentera innehållet i vildsvinspaketet. 76 (KD): Tack för svaret, ministern! Det är många som är rejält bekymrade över den stora vildsvinsstammen i . I vissa delar av vårt land har vildsvinens antal vuxit utom all kontroll. Jordbrukare, villaägare och trafikanter känner konsekvensen i allt större utsträckning. Faktum är att vildsvinens närvaro på vissa håll på den svenska landsbygden nästan har nått det olidligas gräns. Jag besökte för bara någon vecka sedan en jordbrukare i Viebäck utanför . Han visade hur vildsvinen verkligen hade förstört åkervallen. Det handlade alltså bara om en bonde och en åker, men den var totalt förstörd. Utifrån beräkningar som gjorts vet vi att vildsvinen förstör för ungefär 1,5 miljarder inom jordbruket. Detta kan också vara gamla siffror; det kan tyvärr vara mycket mer. Antalet vildsvin ökar också enormt, speciellt nu under dessa milda vintrar. 2019 gick regeringen ut med att den ämnade lägga fram ett kraftfullt vildsvinspaket. På kan man läsa att för genomförande av ett vildsvinspaket får använda . Sedan kommer ytterligare . Medlen får användas först efter ytterligare beslut av regeringen. Om jag förstår ministern rätt kommer efter detta paket ytterligare ett paket där mer pengar lyfts in för att minska vildsvinsstammen. Det belopp om 9 miljoner som går till är ju minst sagt tunt. Min fråga är alltså återigen om vi kommer att få se ett paket till, så att säga, som är det här kraftfulla vildsvinspaketet som regeringen talade om . 77 (M): Tack, landsbygdsministern, för svaret om vildsvinen! Det har varit många förslag i luften nu vad gäller vildsvinen. Från sida har vi varit drivande i många av dem, till exempel det som regeringen gick ut med där vi släppte på användningen av rörlig belysning och nattsikten. Detta är åtgärder som jag faktiskt tror har gett resultat. Jag tror att det har skjutits mer vildsvin med hjälp av dessa hjälpmedel. Jag tror också att det kommer att skjutas väldigt mycket mer vildsvin när vi väl får förslaget om småskalig försäljning på plats. Det som är lite olyckligt – men så är det ju i politikens värld – är att dessa saker tar så att få på plats. har haft småskalig försäljning , och det har fungerat väldigt bra. Man säljer i storleksordningen 600 000 vildsvin i på det här sättet – därmed inte sagt att de inte har skador och problem av vildsvinen. Det är nämligen just det som är baksidan med vildsvinen: de oerhört stora skador som de ställer till lokalt. Denna stora problematik finns absolut inte överallt, men lokalt är det väldigt stora problem. är det jordbruksarrendatorer som blir lidande. De har inte jakträtten på marken, utan den har antingen ett jaktlag eller en markägare. Sedan ska någon försöka driva ett jordbruk utan att kunna hantera vildsvinsproblematiken. Det är väldigt svårt att gå in och lagstifta om sådana här saker. Mycket av det går faktiskt att avtala bort – det är viktigt att påpeka det. Men det som politiken måste göra, och det pågår , är att på alla sätt underlätta för att höja avskjutningen av vildsvin. Jag såg att antalet trikintestade vildsvin 2019 var 137 500. Om den siffran stämmer har vi en rejäl all-time-high för avskjutningen. Jag tror att 117 000 var toppen förut. Det skulle innebära att vi har ökat avskjutningen kraftigt. Det kan också innebära att stammen har blivit väldigt mycket större, och då är det såklart ett problem. Jag tycker att det är viktigt att vi från politikens sida nu på alla sätt vidtar åtgärder som underlättar vildsvinsavskjutningen. Det är positivt att regeringen har tagit krafttag här och fortsätter vilja ta krafttag. Det finns dock andra problem med vildsvinen. Jag lyfte detta lite grann i den förra interpellationsdebatten, men fick jag ju chansen att komma upp i talarstolen igen. Jag tänker på problemet med afrikansk svinpest. Vi ser hur afrikansk svinpest sprider sig fort genom , och vildsvinen står för en stor del av den spridningen. Därför undrar jag helt enkelt: Har vi en tillräckligt stor beredskap för vad som händer om afrikansk svinpest kommer in i ? Det räcker ju att den kommer in på en korvmacka i en lastbil, så har vi fått afrikansk svinpest i . I den värsta av världar är frågan inte längre om vi får det utan när vi får det till . Vi ser hur fort det har gått i . Då blir såklart vissa människor glada. Vildsvinsstammarna har ju i princip försvunnit. Men för andra kan vildsvinsjakten vara en tillgång och en inkomst. Det största hotet som afrikansk svinpest skulle innebära handlar dock om vad den gör mot vår svenska tamgrisproduktion. När jag ändå har chansen vill jag därför fråga: Är beredskapen tillräckligt god, fru talman, för att hantera afrikansk svinpest? Just i sydöstra , där det finns risk att den kommer in, har vi ju extremt stora stammar av vildsvin. Problematisera gärna kring vildsvinspopulationen kontra afrikansk svinpest! 78 Statsrådet (S): Det är glädjande att vi trots den sena timmen är väldigt engagerade i att diskutera frågor som jag tror berör oss väldigt djupt. Som av en händelse finns här något av en röd tråd, och den kommer att fortsätta i ytterligare en interpellationsdebatt om . Återigen tycker jag att det är bra att man får möjlighet att både binda ihop och grotta ned sig i olika detaljer. Däremot är ju formen för den här typen av debatter i någon mening begränsad. Jag kan konstatera att detta är en väldigt prioriterad fråga, inte minst givet de skador som vildsvinsstammarna orsakar, både på lantbruksföretag och i form av trafikolyckor och annat. Vi har en situation där vildsvinsstammen växer på ett helt orimligt sätt, givet att den har alldeles för god tillgång på föda och egentligen inga naturliga fiender mer än jägarna. Därför har vi fokuserat på att först lägga fram de förslag som finns på plats , kopplat till fler och bättre jaktmedel. Det är i princip möjligt att jaga vildsvin året runt, dygnet runt – med undantag för att man inte får jaga suggor , vilket är precis just , som de bär barn. Det är egentligen den enda begränsning som finns. Till det har vi identifierat att vi behöver skjuta mer, men för att man ska skjuta mer behöver vi öka intresset för att skjuta mer. Då blir frågan om att få till en bättre avsättning för vildsvinskött till konsumenter, både eventuellt via direktförsäljning från jägare till konsument och via butiker och restauranger, så att man på ett smidigt sätt kan skapa efterfrågan hos konsumenterna, en väldigt viktig fråga. Därför fick uppdraget som redovisades . De kom med ett antal konkreta förslag som vi nu analyserar och som vi i närtid kommer att lägga på bordet i ett vildsvinspaket. Vi jobbar så fort vi kan. Frågan är angelägen. behöver man givetvis säkerställa att det är rättssäkert och bra och att man i processen inte äventyrar frågor som hälsa, legitimitet, att man kan känna sig trygg med köttet och så vidare. Det är ett antal aspekter som ska vägas in. Jag hoppas att och är glada för att en socialdemokratisk landsbygdsminister nu faktiskt sannolikt kommer att kunna leverera i frågan. Den utreddes nämligen två gånger av Alliansen – det visar på komplexiteten – men man lyckades inte landa i ett förslag till riksdag. Det är alltså inte så enkelt som det kan låta. Men jag har stora förhoppningar att vi kommer att kunna leverera i närtid. har också i uppdrag att revidera den nationella förvaltningsplanen. Det handlar om hur man förvaltar och vilka riktlinjer som finns för länsstyrelser och andra. Den kommer att bli klar och blir ett viktigt verktyg för hur de här frågorna ska hanteras. Jag har för avsikt att komma tillbaka till med ett förslag för att begränsa utfodringen. Den är ett bekymmer och driver på tillgången på föda och sannolikt populationen. Det är också en fråga som kunde ha lösts 2016, men Alliansen tillsammans med SD valde att skicka tillbaka frågan till regeringen. Jag hoppas att vi nu kan lösa det. Vi har haft omfattande ambitioner att förhandla med alla berörda aktörer. Självklart kommer inte alla att vara överens om exakt vad som är den optimala lösningen. Men vi ser ett behov av att få en lösning på plats också när det gäller den biten. 79 (KD): Tack, ministern, för svaret! Det ministern berättar om vad som är på gång gläder mig storligen. Det är viktigt för många att höra att det händer saker. Det är också viktigt att vi för en dialog, som vi nu gör i kammaren. Jag tror att vi alla är överens om att åtgärder måste till för att minska vildsvinsstammen. Det är bra att vi är överens om det. Det kan inte fortsätta som det är . Jag är ledsen att behöva säga det, men jag ser inte att det kommer att bli en förbättring om det inte kommer kraftfulla förslag. Därför är det viktigt att höra det här. Jag som kristdemokrat är också glad över att har kommit fram med flera goda förslag. De går i den riktning som vi har föreslagit, exempelvis att jägarna själva ska kunna sälja mer vildsvinskött, att trikintest ska bli gratis med mera. Min fråga gäller egentligen det som ministern var inne lite på: reglerad utfodring. Kommer det att bli något sådant förslag? Det verkade som att ministern sa det precis. Vi kristdemokrater stöttar ett sådant förslag. Men det är viktigt att länsstyrelserna vet från början att det inte går att köra ut exempelvis tonvis med sockerbetor. Vi menar att sådant inte ska vara lagligt. Kommer regeringen att lägga fram ett sådant förslag? Vi tycker som sagt att det är viktigt att människor, som vi här i jobbar för, känner att det vi kommer med verkligen gör skillnad. Jag hoppas att ministern kommer att komma fram till något sådant. 80 (M): Vildsvinet, som vi nu debatterar, är också ett fantastiskt livsmedel. Det kommer glädjande rapporter från runt om i landet om att kommuner börjar kika på att upphandla vildsvinskött för att servera det i både skolor och äldreomsorg. Det är ett jättebra steg för att stimulera avskjutningen. Jag är också lite nyfiken på det som ministern nämnde på slutet om utfodringsfrågan. Jag var ganska tveksam till de förslag som låg på bordet . Jag menar att det inte finns någon som efterfrågar ett förbud. Jag har inte mött någon organisation som efterfrågar det. Däremot vill man styra upp de okynnesutfodringar av vildsvin som fortfarande finns. Men i praktiken går de faktiskt att hantera , både genom miljölagstiftning och foderlagstiftning. Jag tror inte att det görs i tillräcklig utsträckning.