prot · H70980 · 2020-03-03 00:00:00 — På en del ställen är bilen det enda alternativet, och i orter i norra är kanske flyget ibland helt avgörande för att man ska ha tillgång till andra delar av eller till exportmarknaden. Det måste vi ha en förståelse för om vi ska ha uppslutning bakom den omställning vi står inför i transportsektorn. Vi måste klara klimatkraven, och vi måste göra det på ett sätt som gör att människor sluter upp bakom detta. Och vi måste göra det på ett sätt så att det inte drabbar socioekonomiskt utsatta grupper. Vi ska tvärtom förenkla och underlätta den resan. Det är ett arbete vi ska göra tillsammans. Där är naturligtvis de underlag som tar fram väldigt viktiga. Inte minst därför gav min företrädare uppdraget att titta på just social hållbarhet. Och hälsa inkluderas i de transportpolitiska målen. På samma sätt är det naturligtvis viktigt att debatten om vilka utgångspunkter som ska finnas förs inför kommande revidering av nationell plan, så att vi inte, som jag sa tidigare, reproducerar tidigare generationers misstag. Här är naturligtvis det nationella ansvaret viktigt, och det tar vi. Det är en ökad ambitionsnivå, inte minst med de historiska satsningar som vi nu gör på infrastruktur. Men det är också viktigt att regionerna tar sitt ansvar – det är regioner som faktiskt sätter taxorna för kollektivtrafiken och som i olika grad är med och medfinansierar biljetter för grupper i storstadsområden eller i övriga delar av landet. Det är en debatt som också måste föras på regional nivå. Låt inte regionerna komma ifrån det ansvaret genom att staten ska avhjälpa detta! Se till att regionerna också tar ansvar med den beskattningsrätt som de har! Det handlar om att göra bra investeringar i kollektivtrafik, för det är viktigt för klimatet, för jobben och för rättvisan. 92 (V): Till att börja med ska jag säga: Nej, vi står inte bakom hela infrastrukturplanen. Vi motionerade med anledning av den skrivelsen, bland annat om , som vi inte tycker ska byggas. Jag upprepar: Det är jättebra med investeringar, men det är fortfarande ett faktum att många tvingas välja bort kollektivtrafiken eftersom de inte har råd. Det är för dyrt. Det kostar för mycket. Jag ska göra en liten personlig notering. Innan jag började i hade jag en ganska låg lön. Första gångerna jag var i sved det varje gång jag var tvungen att ta tunnelbanan. Det var lite ångest, men då visste jag ändå att det skulle komma in lite mer pengar framöver, så det funkade. Det är kanske svårt att förstå hur mycket pengar det handlar om, hur mycket pengar faktiskt är. Detta med landsbygden och att det inte kan finnas kollektivtrafik överallt håller jag helt med om. Det diskuterar vi på andra ställen. Just gällde frågeställningen storstäder och tillgången till kollektivtrafik för alla i storstäderna. Det gäller bland annat restider. Det finns de som får åka långt även i när de pendlar, och de kommer kanske inte alltid fram. Ja, det handlar om regional nivå. Men vi vet också att välfärden går på knäna. Det finns en konflikt mellan sjukvård och kollektivtrafik. Där behöver vi också ha en diskussion. Hur löser vi detta? Det finns alla möjliga orsaker, och är min talartid slut. 93 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att detta är en bra och viktig diskussion. Men det är också viktigt att den förs på regional nivå, för i grunden handlar det om prioriteringar. Regionerna har ansvar för kollektivtrafiken, och det finns exempel på regioner som skulle kunna göra väsentligt mer men som av politiska skäl väljer att inte prioritera kollektivtrafiksatsningar. Jag tror att den diskussion som vi för i kammaren också behöver föras i alla de regionala församlingarna. För vem skapar vi tillgänglighet och hur? På ett nationellt plan reglerar vi också förutsättningarna för det, dels genom lagstiftning och genom att öka förutsättningarna för nya typer av mobiliteter – något som inte ska underskattas, framför allt i storstadsområdena – dels genom de gemensamt finansierade infrastrukturinvesteringar som vi gör. Vi ska vara stolta över att vi gemensamt ser till att underlätta förutsättningarna för kollektivtrafik som är socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar inte minst i storstäderna. Mer som en konsumentupplysning vill jag passa på att säga att det just nu pågår ett utredningsarbete om ett nationellt biljettsystem. Eftersom biljettfrågorna som regionerna har ansvar för ändå kommer upp i debatten kan det vara viktigt att känna till att det uppdrag som var en del av januariavtalet, att utforma ett nationellt biljettsystem, börjar närma sig utredningens sluttid för ett betänkande. Det är också en intressant diskussion, för rätt utformat kan det även öka tillgängligheten för resande utöver regiongränserna. Det kommer att vara otroligt viktigt, eftersom arbetsmarknadsregionerna växer. Då måste vi genom investeringar men också genom smarta, gemensamma biljettsystem också förbättra förutsättningarna att kunna ta sig till jobbet. Tack för en bra diskussion! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2019/20:322 om regeringens planer med flyget 94 Infrastrukturminister (S): har ställt två frågor till mig om och flygets framtid. presenterade regeringen svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd i dialog och samverkan ska ta fram förslag och en färdplan för samt att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. har varit ett rådgivande organ till regeringen och har i sitt arbete löpande lämnat råd och rekommendationer till regeringen avseende utvecklingen av . Rådets arbete är avslutat . Regeringens hantering av frågan är inte klar. Flygets förutsättningar är en fråga som är uppmärksammad på flera håll. är ett glest befolkat land med långa avstånd. Det innebär att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd. har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. 95 (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Det ska jag vara artig och trevlig och göra, även om jag egentligen inte har fått svar på mina frågor. Precis som statsrådet säger är ett land med stora avstånd. Vi ligger i utkant, och utan flyget är det svårt att ta sig till andra länder och mellan städer i . Jag ska själv på besök till i slutet av den här månaden och tittade först på möjligheten att ta tåget. Det visade sig dock ta i vardera riktningen. Då blev flyget ett självklart val, både på grund av tiden och på grund av kostnaden. Regeringen förespråkar fortfarande höghastighetståg, men det hjälper egentligen bara oss som bor i , och . I många delar av är flyget det enda möjliga transportmedlet för längre transporter. i coronatider är det kanske inte så lämpligt att prata om fördelar med internationellt utbyte, men i det långa loppet är det viktigt, och då är flyget viktigt för . Fördelarna med flyget är många, men den stora utmaningen är att säkerställa att flygets utsläpp minskar. Det finns många bra initiativ, men där behöver naturligtvis mer göras både på EU-nivå och på global nivå. Anledningen till mina frågor om flyget är bland annat att har förlorat flera långlinjer. har elva långlinjer försvunnit från . förberedde sig för inresekontroll till , men där har locket lagts på. Flygskatten som regeringen har infört är en skatt på resande och inte på utsläpp, egentligen. Det råder en stor osäkerhet kring vad regeringen egentligen vill med flyget. Jag ställde två frågor i min interpellation och kan konstatera att jag inte fick svar på någon av dem. Jag gör ett nytt försök: Avser ministern att presentera slutsatser? Vilka reformer avser ministern att presentera för att stärka flygets villkor och konkurrenskraft? 96 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att jag svarade på frågorna. Jag säger att regeringen just nu bereder arbete. Det har varit viktiga råd till den process som pågår kring hur vi ska stärka och utveckla flyget i , inte minst när det gäller att klara klimatomställningen. Det var inte så länge sedan vi från regeringens sida gav ett uppdrag att utreda förutsättningarna och vilka krav som kommer att ställas när flyget elektrifieras. Här pågår en spännande utveckling där flygbranschen själv tar ett stort ansvar för flygets omställning ihop med de industriella aktörer som finns i och som ser nyttan, möjligheten och nödvändigheten för flyget att ställa om. Jag brukar ibland använda uttrycket att ska vara en permanent världsutställning för att visa att det går att ställa om, och jag tror att det är möjligt också på flygets område. Här har vi utredning, som föreslår hur vi ska öka biobränsleinblandningen till flyget. Här har vi en pågående starkare industriell utveckling för elflyg. Jag tror att det kommer att vara avgörande för människors tilltro och benägenhet att välja flyg framöver. Ska vi förstå den ganska dramatiska minskning som har skett av flygresandet, inte minst när det gäller inrikesflyget, ska det sättas inte i relation till en flygskatt på per biljett utan till människors beredvillighet att ändå minska sin klimatpåverkan. Där kommer flygets omställning att vara nödvändig, eftersom flyget behövs för ett land som som behöver ha bra kommunikationer ut på världens exportmarknader. Vi är ett litet, exportberoende industriland och behöver verkligen ett flyg som kan ta oss ut på marknaderna. Men det ska vara hållbart. Det är också viktigt för ett land som ska hålla ihop. Konsekvenserna av Nextjets konkurs var att fem mindre kommuner i landet, bland annat , och , helt stod utan flyg. Därför måste vi se till att flyget finns som ett tydligt alternativ – men det ska ställa om. Det arbetet pågår naturligtvis i , och vi lägger successivt också ett antal uppdrag. Det senaste som jag nämner här handlar om elflyget. Jag blir ändå fundersam när jag hör , som sitter i trafikutskottet, säga att höghastighetståg minsann bara är någonting för , och . Allvarligt talat: Satsningar på nya stambanor är helt nödvändiga, eftersom det är fullt i det svenska järnvägssystemet. Det är det första. Vi slår i kapacitetstaket. Vi behöver nya stambanor. Det här var en process som bland annat påbörjade med Sverigebygget både för att stärka järnvägskapaciteten och för att få utrymme för bostadsbyggande. Och inte är det bara , och . Det är , , , , . Jag var i och träffade handelskammaren där. Företagare efter företagare i , , och vittnade om hur viktigt det är med en satsning på nya stambanor för att kunna få ut gods klimatsmart. Godskapaciteten ökar ju på om man bygger nya stambanor. Det handlar också om att öka möjligheten att rekrytera arbetskraft till regionen, eftersom regionförstoringen ökar väsentligt med satsningar på nya stambanor. Där fanns det en bred uppslutning, inte minst bland många moderater och företagare, om satsningen på nya stambanor. Här i väljer man dock att försöka göra enkel plakatpolitik av satsningar som långsiktigt är nödvändiga för att ska klara klimatomställningen. Så går det för ett parti som prioriterar sänkning av bensinskatten med i ett läge när miljontals ungdomar världen över demonstrerar sin oro för klimatet. 97 (M): Den här debatten handlar ju om flyg och inte tåg. Det finns rätt många förutom vi moderater som tycker att höghastighetståg är en investering som inte riktigt är värd de enorma summor som det faktiskt kostar. Naturligtvis ska vi göra investeringar i ny räls där vi har trånga sektorer så att vi förbättrar framkomligheten och kapaciteten i svensk räls. Men det är viktigt att man inte satsar enorma summor på saker som faktiskt inte har en samhällsekonomisk lönsamhet. Jag skrev i min interpellation att ett ljus i mörkret är uppdraget kring elflyg. Där tycker jag att det finns all anledning att se framtiden an med tillförsikt. har ju stuckit ut hakan och satt ett mål för när inrikesflyget ska gå på el, vilket jag kan tycka att vi i också borde göra. Där finns det en möjlighet. Vi har bett branschen att titta på vad det skulle kosta att investera i laddinfrastruktur på svenska flygplatser. Det landar på mellan 2 och 4 miljarder, vilket man kan jämföra med 230–400 miljarder – någonstans däremellan landar i bästa fall priset för höghastighetstågen. Om vi inte vill förlora fler flyglinjer från krävs det tydliga besked från regeringen vad man egentligen vill med i synnerhet och svenskt flyg i allmänhet. Jag träffade Svenskt Flyg och får erkänna att det kändes som en stukad organisation. De är oroliga över prioriteringen, då det enda man pratar om är räls och man inte tar hänsyn till det arbete som görs för att ställa om inom flyget. Det enda regeringen fokuserar på är räls; allt som går på väg och i luften är ointressant. Jag kan också tycka att det är märkligt att blev klart . Man har rimligen lämnat en slutrapport till , men denna rapport är inte offentlig. Det finns ingen möjlighet för andra att ta del av den. Det finns andra som har idéer kring , till exempel Swedavia med sin masterplan för , men det hörs väldigt lite från regeringen om vad man egentligen vill med . Även om man inte har de slutgiltiga idéerna klara om hur det ska se ut rent konkret tror jag att Svenskt Flyg skulle behöva någon form av positiv signal från regeringen om att man faktiskt tycker att flyget är viktigt. Elflyget är som sagt en liten ljusglimt i mörkret, men flygbranschen upplever att regeringen bara pratar räls och inte bryr sig om vare sig väg eller luft. 98 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att jag i allra högsta grad pratar inte bara om räls utan också om flygets utmaningar, om sjöfarten som är nog så viktig för att klara klimatkraven och stärka godstransporterna och om omställningen inom transportsektorn generellt, vare sig det handlar om lastbilar, bussar eller bilar. Flyget är viktigt. Det tycker jag är nödvändigt att säga i då flyget står inför stora utmaningar. För ett land som , ett industriland som är exportberoende, är flyget otroligt viktigt. Just därför är det så angeläget att flyget ställer om. Här ser man en skillnad om man tittar fem eller . Då kunde man ibland höra flygets aktörer ensidigt kritisera flygskatten och inte ta till sig oron över flygets klimatutsläpp. ser vi att branschen själv går framåt med fossilfritt och jobbar ordentligt med ett branschgemensamt program och med industriella aktörer för flygets omställning. Det är bra, senfärdigt men bra, och det visar att man rätt förstår de utmaningar vi står inför. jämför 2–4 miljarder för en engångsinvestering i laddinfrastruktur på flygplatserna med 230 miljarder för att bygga nya stambanor som kommer att finnas i kanske och har en kapacitet som vida överstiger år av flygresande med de förutsättningar som tågresandet har, då varje tågsätt klarar kanske 700–800 resenärer. Det är klart att alla förstår att det är två helt olika saker att jämföra mellan. Det intressanta är att måste klara av bådadera. Vi måste klara av att satsa på att utveckla järnvägssystemet och kapaciteten. Vi är 10 miljoner människor i . Vi är ett land som fortfarande producerar mycket och måste stärka kapaciteten i godstransportsystemet, inte minst på järnväg. Där är det nu trångt på spåren. Det är fullt eftersom det underinvesterades då styrde landet och vi hade en finansminister som inte ville investera i svensk järnväg. Vi har fått ägna mycket tid åt att göra den största järnvägssatsningen i modern tid för att på det sättet förbättra förutsättningarna. Flyget behövs, både för att hålla ihop landet och för att öka förutsättningarna att nå internationella exportmarknader. Men för att det ska vara möjligt behöver också flyget ställa om. Här ger vi uppdrag, inte minst om elektrifiering. Det ska bli spännande att se hur det kommer att påverka flygplatsstrukturen och vilka utmaningar vi står inför. Det är sant att förutsättningarna för laddinfrastruktur är en utmaning. Men då är det ju så att tack vare en framsynt energipolitik har goda möjligheter. Vi har nämligen det största elöverskottet någonsin tack vare en energiöverenskommelse som gör att det sedan den gjordes har satsats i investeringsbeslut om förnybar energi. Jag noterar att nu vill hoppa av detta. De säger att man ska statssubventionera kärnkraft i stället, trots att och många andra länder lämnar kärnkraften och trots att vi ser att marknaden söker sig till förnybart eftersom det är billigare och hållbarare. Det har gett ett elöverskott som är så stort att det skulle klara av att täcka hela transportsektorn. Vi har alltså bra förutsättningar för elektrifiering av flyget. Låt oss hoppas att det är en möjlighet men vara noggranna med att på vägen dit är det biobränsleinblandning som kommer att vara avgörande för att flyget det närmaste decenniet ska klara av att minska sin klimatpåverkan. Det är så vi bygger landet konkurrenskraftigt och starkt. Det är så vi ser till att alla trafikslag är med och påverkar. har valt en annan väg. De säger nej till flygskatt och vill sänka bensinskatten och skära ned på miljöanslagen. 99 (M): Jag kan tycka att det är rätt talande att infrastrukturministern när vi för en interpellationsdebatt om flyget ägnar av sin tid åt att tala om tåg. Jag tycker att det signalvärdet är ganska tydligt. I min värld är det allvarligt att förlorar elva långlinjer . Det är ganska och många långlinjer, som betyder mycket inte minst för affärsresenärernas tillgång till marknader runt om i världen. Jag undrar också vad som egentligen hände med inresekontrollen till . Jag trodde i min enfald att det var som hade lagt locket på, men jag har blivit varse att så tydligen inte är fallet. Det är också en viktig signalfråga. Ska vi inte resa till , som är en våra viktigaste marknader? Jag förstår att regeringen har svårt att komma fram till vad man vill med flyget och att vara tydlig med att man vill utveckla – om det nu är det man vill – med tanke på framför allt inställning att allt som går på räls är bra och allt som flyger och går på väg är dåligt. Jag tycker att man när man pratar klimatfrågor också måste ställa sig frågan hur stor klimatbelastning det innebär att bygga räls. Det finns uppskattningar som säger att en höghastighetsjärnväg i bästa fall blir klimatneutral . Det är en enorm påfrestning på miljön att bygga räls. Det kan man jämföra med att sätta upp laddinfrastruktur på flygplatser, som skulle innebära att inrikesflyget blir klimatsmart ganska snabbt. Ska hela leva och utvecklas och tillväxten säkras behövs flyget. Jag tycker fortfarande att frågan är berättigad: Vad vill regeringen egentligen med flyget i ? 100 Infrastrukturminister (S): Svaret är tydligt: Vi har en flygstrategi. Det är mer än man kunde se att den moderatledda regeringen klarade av att ta fram. Det är en flygstrategi som tydligt pekar på hur flyget ska utvecklas i för att klara omställningen men också säkerställa tillgänglighet. Att ställa det mot andra infrastruktursatsningar på järnväg, sjöfart eller vägar är mindre begåvat, skulle jag vilja säga. Vi behöver göra både och. har 10 miljoner invånare. Vi behöver klara av både försörjningen av arbetskraft och förstoringen av arbetsmarknadsregioner, men vi måste se till att flyget har förutsättningar att klara klimatomställningen. Flyget var ensamt om att inte kunna vara med och bidra. Det var ett av skälen till att vi inte bara införde flygskatten utan nu arbetar internationellt för att ändra regelverket så att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle. Det kräver en förändrad praxis och omtolkning av Chicagokonventionen. Därför har jag tagit upp frågan i i , den generalförsamling som hanterar flygets internationella regler. Jag märker och ser att fler följer exempel och inser att flyget behöver ställa om. Då kan beskattningsfrågan vara en väg, tillsammans med den snabba tekniska utveckling jag hoppas att vi kommer att se när det gäller flyget. Man ska också ha respekt för, och det tycker jag är viktigt att komma ihåg för samtliga partiföreträdare, att det sker en snabb utveckling eller förändring av flygets förutsättningar. Det ser vi inte minst , när flygandet har förändrats kraftigt under det år som gått. Det är något som jag har med i beräkningen när jag tittar på vilka insatser som kommer att behöva göras framöver vare sig vi talar om eller för den delen om de regionala flygplatserna i landet, som är otroligt viktiga för att ska kunna hålla ihop. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2019/20:327 om avgifter vid 101 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag avser att se över frågan gällande avgifter till . ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Att fler tar kollektiva färdmedel som tåg till och från är därför önskvärt. är byggd med ett så kallat koncessionsavtal, och de grundläggande förutsättningarna för beslutades av efter förslag från den dåvarande regeringen. Regeringen har inte möjlighet att påverka avgifterna i ett civilrättsligt bindande avtal. 102 (M): Jag tackar ministern även för detta svar, även om det var lite mer knapphändigt än det förra. Vi delar regeringens ambitioner när det gäller behovet av att minska våra utsläpp. Detta gör att det är nödvändigt att fler reser kollektivt. Vår befolkning ökar. I ett avlångt land är behovet av resor och transporter stort, och för att vi ska lyckas med våra klimatambitioner är det viktigt att resor sker klimatsmart. flög över 26 miljoner resenärer till eller från . Antalet kommer med allra största sannolikhet att öka när vår befolkning ökar, och detta gör det viktigt att säkerställa klimatsmart resande till och från för dessa resenärer. minskar tågresorna till och från . Det kan vara intressant att jämföra med exempelvis . Till och från reser kollektivt; samma siffra för är . Till reser med tåg; till är det . Till är siffran , och som av en händelse är biljettpriset en femtedel av Express pris. Det är av resenärerna till och från som åker taxi, att jämföra till och från . En trolig anledning till detta är biljettpriserna och den avgift som resenärer som åker med pendeltågen får betala för att komma in på flygplatsen. A-Train, som har avtal att köra Express, går med vinst. Enligt det avtal de har innebär detta att de gör extrainbetalningar till staten – 2018 var det 46 miljoner. Dessa pengar skulle man kunna använda till att sänka priset för att ta tåget till och göra det billigare att resa klimatsmart till . förlängdes avtalet med , bolaget som driver Express, till 2050. Detta gjordes genom bolaget , som ligger under . Bolaget får in runt 66 miljoner, och delar av dessa pengar slussas vidare till statskassan. Är infrastrukturministern beredd att se över möjligheten att använda vinstpengarna från A-Train till att göra det billigare att ta tåget till ? 103 Infrastrukturminister (S): Det är klart att de gemensamma resurser vi har till förfogande ska användas för att understödja och förbättra förutsättningarna för klimatsmart resande. Det tycker jag är viktigt. Detta kan naturligtvis innebära järnvägssatsningar i , men det kan också innebära annat klimatsmart resande. Låt oss återkomma till det när vi talar om nationell plan framöver – jag tror att det är viktigt. Grundkonstruktionen ska dock inte kunna komma ifrån. För var det väldigt viktigt, under den dåvarande regeringen, att ha ett , att privatisera och att kunna säkerställa att man på det sättet fick en Arlandabana i privat regi med ett statligt avtal. Detta avtal slöts strax före valet . Socialdemokraterna, som jag tillhör, reserverade sig mot beslutet, men det är ett civilrättsligt bindande avtal som reglerar förutsättningarna och som inte ger möjligheter att i efterhand gå in och redigera eller förändra biljettpriser på det sätt som önskar. Den fråga jag vill ställa tillbaka är om detta föranleder att dra några slutsatser när det gäller OPS. Jag är inte säker på att man gjort det i , med tanke på erfarenheterna av sjukvårds-OPS, som är aktuella och som debatteras. Men på infrastrukturområdet återkommer ofta önskemål om OPS-lösningar.