prot · H80938 · 2020-11-19 00:00:00 — Jag förstår inte riktigt begreppet ”senfärdighet” eller vad det var för formulering som användes i sammanhanget. Vi deltar i arbetet precis som andra länder och är med i utvecklingsprojektet. Amerikanskt spionage mot svensk försvarsindustri 36 (SD): avslöjade att ett omfattande amerikanskt spionage under Obama-Biden-administrationen ägt rum i samverkan med mot och bland annat . Man har spionerat på och svensk försvarsindustri. Detta ägde lägligt rum under slutfasen av den danska processen med att köpa in nya stridsflygplan, där Saabs Gripen var ett av alternativen. Man kan misstänka att de amerikanska företag som också ingick bland alternativen drog fördel av detta, och mycket riktigt valde också sedermera ett av de amerikanska alternativen. I har den norska försvarsministern uppgivit att han ska ta kontakt med sin danska motsvarighet för att få klarhet i vad som har skett. Han informerade också den norska utrikes- och försvarskommittén om de nya uppgifterna. Det är naturligtvis mycket bra att man i agerar snabbt och informerar om vad som har framkommit. Att inte samma sak har skett skyndsamt även i förvånar. Det ter sig utifrån uppgifterna i som att har drabbats hårdare av spionaget. Min fråga till försvarsministern är vilka åtgärder han tänker vidta med anledning av de uppgifter som framkommit i medierna om att har spionerat på bland annat och och hur detta påverkar framtida samarbete med med tanke på att Biden ser ut att bli ny president. 37 Försvarsminister (S): I sådana här sammanhang måste man veta vad man talar om innan man drar slutsatserna för snabbt. Jag tänker inte kommentera spekulationer i medier eller sådant som förekommer i olika sammanhang. Däremot kan jag säga att har inlett en undersökning, och den har sin grund i det man uppfattar som informationsöverföring när det gäller kontakter med danska medborgare. Jag kan också säga att vi har varit i kontakt med försvarsdepartementet i . Jag har talat med den danske försvarsministern. Jag är inbjuden till försvarsutskottet för att berätta om det vi kan berätta om i sammanhanget. Jag vet därför inte om det egentligen finns någon grund för att måla upp någon sorts bild av att vi har förhållit oss passiva. Våra myndigheter arbetar också med frågan. Men spekulationer ska man akta sig för. 38 (V): har det varit ett väldigt stort spring av amerikanska soldater på en rad olika övningar i . Det ser ut som ett mönster av ökat samarbete mellan och försvarsmakter – ett rejält närmande mellan våra två länder på det militära området. Vi ser samma mönster i och med andra länder på andra håll. Jag och många med mig får intrycket av att regeringen gärna vill vara med där det händer på det försvarspolitiska området och sitta med vid alla olika militära förhandlingsbord i stället för att kanske ha en lite mer neutral hållning. har en lång tradition av att vara militärt alliansfritt, och det har tjänat oss väl. Men i och med den senaste tidens utveckling med fler övningar och besök från framför allt undrar man lite grann om regeringen håller på att överge den militära alliansfriheten. Min fråga till försvarsministern är: Hur ofta och hur nära kan vi samarbeta med andra länder och fortfarande anse oss vara militärt alliansfria? 39 Försvarsminister (S): För det första förekommer det inget ”spring” från något land i våra skogar, på våra vatten eller i vår luft. Alla som är här är inbjudna på ett särskilt organiserat sätt, och det finns regeringsbeslut i sammanhanget. För det andra bygger allt det vi gör på riksdagsbeslut med breda och klara majoriteter. Det är inte frågan om något särskilt mönster här, utan här är det frågan om väl genomtänkta övningar som syftar till att öka vår militära förmåga och våra möjligheter att agera tillsammans med andra och dessutom till att höja tröskeln mot eventuella antagonister. Det här beror på rysk aggression mot . Det beror på annektering av 2014. Det beror på konflikt i som pågår. Det beror också på militära aktiviteter . Det beror på uppbyggnad på . Det beror på rysk operativ verksamhet i och i , och det beror på hybridscenarier och spionage. 40 (KD): Jag vill rikta min fråga till justitieminister . är på väg att tappa greppet om det eskalerande våldet, och för många av de kriminella har alla spärrar släppt. Exempel finns från hela vårt land, men jag vill särskilt lyfta fram den eskalerande situationen i . sköts en ung man ihjäl på öppen gata mitt bland vanliga medborgare. Denna allvarliga händelse har föregåtts av ett antal mordförsök, skjutningar och sprängningar i olika delar av . har även ett antal butiksrån genomförts i och i . Regeringen har haft ansvaret och utlovat krafttag för att bryta utvecklingen. Men trots det bryts inte trenden av grova brott. Vid köksborden och på arbetsplatserna i diskuterar man nu den ökade otryggheten i staden. Mina frågor till justitieministern är därför: Vilka ytterligare åtgärder planerar att genomföra för att bryta gängkriminalitetens fortsatt negativa utveckling? Och när kommer de att träda i kraft? Är det inte dags att snabbutreda och genomföra samma åtgärder som genomförde för att bekämpa gängkriminalitet? 41 Justitie- och migrationsminister (S): Ingen regering har gjort mer mot den grova organiserade brottsligheten än den regering som jag företräder. Vi har gjort ett stort antal straffskärpningar och en mycket stor satsning på polisen, där för övrigt har fått en egen ny polisutbildning där de första studenterna går ut nu . Det finns ett stort projekt som handlar om kameraövervakning på ett sätt som vi inte har sett tidigare. Jag tror att vi är uppe i 450 kameror , och ytterligare 150 är på väg upp. Det handlar om utvecklingen av polisens resurser och även om deras verktyg. Vi kommer att fortsätta med detta, och vi tittar naturligtvis också på andra länder och hur de har gjort. I det utredningsuppdrag som finns för att se över vad vi kan göra ytterligare för att skärpa straffen i förhållande till de organiserade kriminella nämner vi just som exempel. Vi ska se på vad som har gjorts där men kanske också i andra länder. Vi kommer att fortsätta att driva fram detta tills vi kan knäcka denna typ av kriminalitet. Resurser till åtgärder under pandemin 42 (S): Pandemin har kommit tillbaka med full kraft. Det är väldigt oroande, och vi måste alla bidra till att minska smittspridningen i samhället. Finansministern har på ett tydligt sätt markerat att pengar varken får eller kommer att stå i vägen för att skydda människors liv och hälsa under pandemin. Det är en väldigt viktig och bra prioritering. Ju längre pandemin pågår, desto fler är det som oroar sig för sitt jobb och sin framtida försörjning. Också här har regeringen vidtagit en mängd olika åtgärder, och man tittar också vidare på sådana. Jag tror ändå att många undrar på vilket sätt har sett till att pengar inte står i vägen för att skydda människors liv och hälsa under pandemin. Och vad gör regeringen för att trygga just jobb och företagande under pandemin? 43 Finansminister (S): Det finns ett sätt att säkerställa att man har resurser när krisen kommer. Vi vet att förr eller snare inträffar en kris som får ekonomiska konsekvenser. Det handlar om att se till att ha ordning och reda i statsfinanserna. Därför var det viktigt att vi såg till att spara i ladorna under de goda åren, så att vi kunde kliva in i den här krisen med den lägsta statsskulden . Det var också viktigt att det hade kommit till 350 000 jobb sedan blev statsminister. Det handlar även om att vi hade byggt ut utbildningsmöjligheterna så att det fanns 100 000 fler utbildningsplatser. Och vi fortsätter på den här vägen. förlängs pandemin, och det kommer att krävas ytterligare åtgärder. Då är det viktigt att vi inte gjorde som en del ville , nämligen att göra av med 100 miljarder eller ännu större belopp där och då. Då hade vi inte haft möjligheter att nu fortsätta att stötta ekonomin genom den här förlängda krisen. Framtiden för svensk luftfart 44 (M): Under den här pandemin har vi sett en flygbransch som går på knäna i hela världen. Det får naturligtvis konsekvenser även i . har regeringen passat på att snabbutreda en nedläggning av . Man har också förhalat utredningar kring och vad som händer med de regionala flygplatserna. Våra regionala flygplatser runt om i går på knäna just . Vi ser att en infrastruktur som byggts upp är på väg att försvinna. Detta kan komma att kosta skattebetalarna oerhört mycket pengar . Jag skulle därför vilja fråga , som är allmänpolitiskt ansvarig , hur regeringen ser på svensk luftfart och vad som händer med Bromma- och Arlandafrågan. 45 Utbildningsminister (S): Jag tackar så mycket för den första allmänpolitiska frågan till mig . Flyget behövs i vissa delar av vårt land. Det är alldeles uppenbart. För att trygga det samhällsviktiga flyget har regeringen infört en temporär allmän trafikplikt. Det är väl känt i den här kammaren. Det handlar bland annat om och , där det är livsnödvändigt. har också efter förslag från regeringen beslutat om tillfälliga statliga driftsstöd. Det handlar om , som ska kunna ges till ägare till regionala, icke-statliga flygplatser. Men det handlar också om en särskild insats på för att trygga ambulansflyget, något som verkligen uppenbart behövs. Regeringen kommer att fortsätta att vidta åtgärder för att se till att kan fortsätta att fungera under den här väldigt besvärliga krisen. De insatserna har kunnat rädda – ja, faktiskt – en del av det statliga inrikesflyg som har behövts och som kommer att behövas. Regeringen kommer att följa den här frågan mycket noga. 46 (SD): Runt om i landet föregriper S-majoriteter på nivå förslaget om nytt skolval, vilket bland annat leder till att skolbarn bussas kors och tvärs med orimligt långa restider som följd. I har förtvivlade barn och föräldrar körts över av politiska beslut, och fler kommuner kommer sannolikt att följa efter i linje med den utredning som snart hamnar på vårt bord och som utbildningsministern var inne på tidigare här. Alla skolbarn riskerar med regeringens förslag att bli verktyg och drabbas negativt av de senaste decenniernas misslyckade integration. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser ministern att elevers trygghet och trivsel ska få stryka på foten för desperata försök att lappa ihop en misslyckad integration? 47 Utbildningsminister (S): Vi har i en ökande skolsegregation som är dålig för och dålig för elever. Den innebär att barn och elever i som växer upp i olika bostadsområden riskerar att också gå i olika skolor och växa upp i olika värdar. Jag vill se ett Skolsverige där barn och elever från olika bakgrund lär känna varandra, går i samma skolor och blir kompisar och ovänner som de individer de är, inte växer upp som främlingar för varandra. Det skolvalssystem som råder har lett fram till den segregation som vi nu har, tillsammans med en boendesegregation. Jag kommer att kämpa hårt för att bryta skolsegregationen, och jag kommer att göra det på ett sådant sätt att barn och elever får en bättre skolgång, inte en sämre. När det gäller just , som tog upp, har jag förstått det som att parti där står ganska ensamt. Där har samtliga partier, såvitt jag vet i alla fall, ställt sig bakom det förslag som innebär att man nu ska se till att barn och elever kan få chansen att gå i samma skola oavsett vilket bostadsområde de bor i. En ekologiskt hållbar återhämtningspolitik 48 (V): Det har i flera omgångar uppmanat regeringen att inte betala ut kravlösa ekonomiska stöd till utsläppande verksamhet. Jag vet inte hur väl har lyssnat på det . En ny granskning från visar nämligen att två tredjedelar av de ekonomiska bidrag som har betalats ut från regeringen i form av coronastöd har gått till fossila verksamheter – inte minst till flyget, som i flera omgångar har fått miljardstöd från regeringen. Det kan vara rimligt att ge stöd till verksamheter som går på knäna, men stödet måste utformas så att det bidrar till minskade utsläpp och minskade orättvisor i samhället. Med anledning av det vill jag fråga finansministern: Vad gör ministern för att återhämtningspolitiken ska bli socialt och ekologiskt hållbar? 49 Finansminister (S): Jag vill börja med att upprepa det som statsrådet sa här i talarstolen: behöver flyg. Vi är ett stort, avlångt och glesbefolkat land. Vi behöver flyget för att hela landet ska leva. Därför har det under den här krisen varit viktigt att säkerställa nödvändiga transporter till och från och . Det handlar om att näringslivet ska kunna verka där, men det handlar också om att material behöver skickas och om sjukvårdstransporter. Självklart är det viktigt att vi vidtar ytterligare åtgärder för att säkra ett bättre klimat och att vi minskar våra utsläpp. Därför var en mycket stor del av den budget som jag lämnade på bord ett grönt återstartspaket, där syftet var att tidigarelägga gröna investeringar och också öka beskattningen på sådant som släpper ut. De som till exempel köper stora stadsjeepar får betala högre skatt, och så får man en bonus om man köper en miljövänligare bil. 50 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till försvarsminister . Sedan regeringsskiftet har regeringen arbetat målmedvetet och metodiskt för att bygga upp försvar. Det säkerhetspolitiska läget motiverar det, precis som försvarsministern redogjorde för i en tidigare fråga. står vi därför inför en tillväxt som inte setts . I den här kammaren lär vi inte få höra frågor om att försvaret är ett särintresse längre. För att stärka försvarsförmågor har också samarbeten med andra länder intensifierats. Den militära alliansfriheten kan ju inte innebära att vi inte ska samarbeta inom försvarsfrågorna. Vi har värdlandsavtalet med och ny lagstiftning för operativt samarbete med , vilket gläder mig särskilt som tornedaling. Därför är min fråga: Kan ministern närmare redogöra för ambitionerna med det svensk-finska försvarssamarbetet? 51 Försvarsminister (S): Jag tackar för denna fråga. Antingen är man med i en militär allians, eller också är man det inte. är inte med i någon militär allians och är därmed alliansfritt. Utifrån den principen styrs våra samarbeten. Det mest långtgående samarbetet har vi med , där vi också har operativ planering bortom fredstida förhållanden. Vi deltar mycket frekvent i övningsverksamhet tillsammans. Just nu pågår en flygövning uppe i norra där svenska deltar. Armé, flyg, marin – på samtliga områden har vi ett djupgående samarbete, informationsutbyte och personalutbyte. Ambitionen är att steg för steg fördjupa detta samarbete i syfte att på ett så bra sätt som möjligt tillsammans kunna bidra till stabilitet i vår del av , höja tröskeln mot eventuella antagonister och skapa fred. 52 i (SD): förvar är ett ständigt återkommande sorgebarn. Antalet platser är alltid för litet, och inga satsningar görs för att öka det. Återkommande rymningar gör att man kan fundera över om det finns svängdörrar på förvaren. har gång på gång larmat om alla säkerhetsbrister som finns. Möjligheterna till kontroller och visitationer är starkt begränsade. Förekomsten av droger är ett återkommande problem. Men kritiken kommer även från fler håll. har haft återkommande kritik rörande den dysfunktionella verksamheten utan att regeringen har reagerat. Det finns stora frågetecken kring hur samarbetet mellan och Kriminalvården ser ut, och de förvartagnas lagstadgade rättigheter tillgodoses inte, menar man. Jag vill därför fråga migrationsministern: När tänker regeringen sluta ignorera alla de problem som finns med förvaren? 53 Justitie- och migrationsminister (S): har helt fel när han påstår att vi aldrig har gjort något för att öka antalet platser på förvaren. Det är precis tvärtom. har antalet förvarsplatser fördubblats. Det är nu över 500 platser. Jag har själv invigt ett antal nya förvarsinstitutioner som har byggts . Vi har också byggt ut de befintliga förvaren. har alltså helt fel. Det finns också ett bra samarbete mellan förvaren och kriminalvården. Det kan ibland bli ett problem att en del av dem som sitter på förvaren helt enkelt straffar ut sig, genom att de hotar, är våldsamma eller aggressiva. I det läget måste de i stället tas in i kriminalvården. Då finns ett samarbete med de närliggande häktena, så att man kan klara av situationen. Det samarbetet kommer naturligtvis att behöva fortsätta. Vi behöver fortsätta att bygga ut antalet förvarsplatser så att vi också kan genomföra utvisningar på ett ännu mer effektivt sätt än vi gör . Kvinnor och barn i asylprocessen 54 (C): En 16-årig flicka och hennes familj kom 2015 till från . Mamman och de tre barnen, som alla är , betraktar som sitt hem. Mamman är född i , dit familjen nu har fått ett utvisningsbeslut. Det är ett land som de tre barnen aldrig har satt sin fot i. Och detta sker under en pågående pandemi. I UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer finns förfärlig information om såsom bristande respekt för kvinnors rättigheter och att sexuella trakasserier är vanligt. Våld i hemmet och våldtäkt inom äktenskapet är inte heller kriminaliserat. Enligt samma rapport åsidosätts barns rättigheter. Våld mot barn är vanligt, och barnarbete liksom barnäktenskap förekommer. En rapport har kommit i vilken det granskas på vilket sätt bör implementeras i svensk lagstiftning. Med anledning av det vill jag fråga migrationsministern: På vilket sätt jobbar ministern och regeringens myndigheter för att säkra en jämställd asylprocess och en, sett till , barnvänlig asylprocess ? 55 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan inte gå in på enskilda ärenden. Det är helt omöjligt för mig. Men jag kan konstatera att när rättssäkerheten i system utvärderas av de internationella organisationer som gör den typen av utvärderingar får vi väldigt goda omdömen . Det är ibland väldigt svåra beslut som ska fattas. Varje fall prövas individuellt. Man tittar på om det finns skyddsbehov eller om det inte finns skyddsbehov. För väldigt många som kommer från krigszonerna har man sagt att det finns ett skyddsbehov. , då kriget i bröt ut, har gett skydd åt 180 000 syrier. Det är den största humanitära insats som vårt land någonsin har gjort, vill jag påstå. Varje sådant fall har också prövats individuellt. Har man då i några fall, där sökande kommer från andra länder, kommit fram till att det inte finns skyddsbehov måste man också kunna ge avslag, och det avslaget måste respekteras efter att det har prövats av både myndighet och domstol. 56 (SD): En våg av brutala och sadistiska personrån sköljer just nu över . När justitieministern får frågor om detta påpekar han gång på gång att hans regering har skärpt 50 straff. Det är sant, i alla fall på pappret. Men frågan är vad som har hänt i den verkliga världen. Jag frågade hur många månaders fängelse som har utdömts för grovt rån 2016 jämfört med , alltså året innan straffskärpningen för grovt rån trädde i kraft jämfört med efter. Svaret jag fick var att de genomsnittliga straffen har blivit kortare. Det genomsnittliga straffet för grovt rån har alltså blivit mildare efter att så kallade straffskärpning har trätt i kraft. Jag utgår från att justitieministern också känner till det. Jag vill därför fråga hur pass avskräckande justitieministern tror att hans så kallade straffskärpningar egentligen är. 57 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att alla förstår att man inte kan rycka ut bara ett brott och sedan jämföra det . Det kan vara helt olika situationer som domstolarna har bedömt. Man måste titta på den samlade straffmassan, det vill säga hur mycket fängelsestraff svenska domstolar dömer ut nu i förhållande till tidigare. Vi har som sagt skärpt ett femtiotal straff. dömde svenska domstolar ut samlade fängelsestraff på över 10 000 fängelseår. Det är en ökning med . Det är också en förklaring till att vi nu fyller upp både anstalter och häkten. Det spelar ingen roll hur mycket viftar på huvudet och säger att det inte är på det sättet. Det är faktiskt precis det som det handlar om. De straffskärpningar som vi har genomfört har fått effekt. Det visar den samlade straffmassan. Frågestunden var härmed avslutad. § 2 Meddelande om namnändring vice talmannen meddelade att (MP) ändrat namn till . § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:119 Interpellation 2020/21:119 Integrationspolitikens utgångspunkter av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Tyvärr fanns det inte tid i kammaren inom tidsfristen. Interpellation 2020/21:124 Interpellation 2020/21:124 Aborträtten i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor samt tidigare inbokade engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM32 Meddelande om COM(2020) 663 till miljö- och jordbruksutskottet 2020/21:FPM33 Ändringar i Århusförordningen COM(2020) 642, COM(2020) 643 till miljö- och jordbruksutskottet 2020/21:FPM34 Miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 COM(2020) 652 till miljö- och jordbruksutskottet Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:51 befogenheter med anledning av prop. 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv 2020/21:3768 av m.fl. (V) 2020/21:3769 av m.fl. (L) 2020/21:3770 av m.fl. (M) 2020/21:3774 av och (båda C) 2020/21:3775 av m.fl. (KD) 2020/21:3776 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning 2020/21:3773 av m.fl. (M) 2020/21:3777 av m.fl. (SD) § 6 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:150 Krisstöd till handelsbolag av (M) till finansminister (S) 2020/21:151 Effekter på arbetslinjen av försämrat reseavdrag av (M) till finansminister (S) 2020/21:152 Kompensation för utebliven regionsjukvård av (M) till socialminister (S) 2020/21:153 Säkerheten kring fjärrstyrd flygtrafikledning av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:154 Försenad fjärrstyrd flygtrafikledning av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:155 Kostnader för fjärrstyrd flygtrafikledning av (M) till infrastrukturminister (S) § 7 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:531 Beskattningen av lätta lastbilar av (SD) till finansminister (S) 2020/21:532 Trängselavgift under coronapandemin av (M) till finansminister (S) 2020/21:533 Köerna i cancervården av (M) till socialminister (S) 2020/21:534 Växande vårdköer av (M) till socialminister (S) 2020/21:535 Covid-19-strategin av (M) till socialminister (S) 2020/21:536 Kostnader för Sidas flytt till nya lokaler av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:537 Åtgärder för fler poliser av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:538 Arbetsförmedlingen i av (S) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:539 Demonstrationer för demokrati i av (S) till utrikesminister (S) 2020/21:540 Kinesisk rekrytering av forskare i med tveksamma metoder av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:541 Sidas arbete med uppföljning av bistånd av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:542 Korruption och auktoritär utveckling i av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:543 och i av (L) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:544 Amerikanskt spioneri mot av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:545 Situationen för migrantarbetare i av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:546 Politisk oro i av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:547 Projektpengar från EU av (M) till försvarsminister (S) 2020/21:548 Kvinnoförtrycket i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2020/21:549 Arbetarnas situation i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2020/21:550 Kameraövervakning och brottslingars integritet av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:551 Tågstopp på grund av kopparstölder av (M) till justitie- och migrationsminister (S) av (M) till finansminister (S) 2020/21:553 Tågstopp av (M) till infrastrukturminister (S)