prot · H80957 · 2020-12-18 00:00:00 — I Kallak och Laver i har två företag ansökt om att starta gruvverksamhet. Jag tycker att frågan om Kallak och Laver sammanfattar mycket väl hur det är med gruvfrågorna i just . I botten finns ett stort behov av metaller och mineraler. Det här har betydelse för både vår ekonomi och vår miljö. Frågan pekar också på att har ohemult långa handläggningstider när man begär tillstånd. Den visar också på tillkortakommanden i , där det tar för näringsministern att komma till ett beslut. Det här gör att och , allt annat lika, inte får ta del av de metaller och mineraler man så väl behöver, inte minst för den gröna omställningen. Risken är också att jobb går förlorade på orter runt om i . I Laverärendet är det företaget som har planer på ett större gruvprojekt för att ta upp kopparmalm i kommun. Det här har dragit ut . brann bageriet i ned. Det var en förskräcklig händelse. efter detta valde kommunstyrelsens ordförande i , socialdemokraten , att vädja till näringsministern och statsministern att säga ja till . Egmark konstaterade väldigt träffande att en gruva inte kan vara på plats omgående och att det inte är säkert att de som är bagare kan vara gruvarbetare. Däremot kan det, menade han, ge många viktiga jobb och framtidstro i kommun. Min första fråga till näringsministern, fru talman, är: Delar ministern sin partikollegas uppfattning om Lavergruvans betydelse för , och ? I Kallakärendet är det tal om en järnmalmsgruva strax utanför . Näringsministern har haft en färdig ansökan på sitt bord . hade den legat på näringsministerns bord. Jag frågade när beslut skulle komma. Näringsministern svarade då att ”utgångspunkten för regeringens handläggning är dock alltid att den ska ske snabbt, effektivt och utan att rättssäkerheten eftersätts”. senare, när det hade gått , frågade jag näringsministern igen. Då sa han: ”Jag kan inte uttala mig närmare om när ärendena är tillräckligt beredda så att beslut kan fattas.” , fru talman, har dessutom granskat och hanteringen av det så kallade Kallakärendet och gett vad man nog får kalla svidande kritik. Man har konstaterat att näringsministern och regeringen inte har gjort några synbara åtgärder i ärendet . I det svar som jag har fått nu hävdar att det inte finns några synbara aktiviteter. Men uppenbarligen finns det något osynligt som han och regeringen i övrigt har gjort. Jag måste få säga, fru talman, att det för mig inte låter som något annat än en efterhandskonstruktion. Om näringsministerns påstående hade stämt hade han och regeringen naturligtvis kunnat lämna över uppgifter till under sekretess. Man hade kunnat visa om man hade gett en myndighet något uppdrag. Man hade kunnat påvisa att näringsministern och andra hade haft möten eller andra aktiviteter. Sanningen är att man inte har gjort någonting i detta ärende. Det gör att det ansökande företaget inte vet vad som händer. Även alla de kritiker – det finns många sådana i – som inte vill ha en gruva står och väntar. Människor som önskar ett jobb i gruvan står och väntar. Detta påverkar naturligtvis också anseende som gruvnation. Jag upprepar den andra frågan i interpellationen till näringsministern: När avser han och regeringen att fatta ett beslut? Det har gått . Hur länge ska man behöva vänta i för att få ett gruvtillstånd? 10 Näringsminister (S): Jag förstår naturligtvis att en viktig del i att vara i opposition är att kritiskt granska regeringen och dessutom försöka ta partipolitiska poäng så att man kan få väljarnas förtroende att själv ingå i en regering. När man väl gör det är det ett antal saker som inträffar. Det räcker då inte med tyckanden. En regering har att förhålla sig till ett stort antal intressen. Man har också en juridik att ta hänsyn till. Låt oss börja i tur och ordning, fru talman. Först tar vi frågan om gruvnäringen och dess utveckling i vårt land. Jag tror att gruvnäringen aldrig har gått bättre i vårt land än vad den gör , i alla fall inte i modern tid. De investeringsplaner som finns har vi nog aldrig sett maken till. Vi pratar hundratals miljarder som man planerar att investera i gruvnäringen i . Jag tycker att det är bra av flera olika skäl. Det är viktigt för jobb och tillväxt i vårt land. Gruvnäringen i vårt land befinner sig dessutom i täten vad gäller hållbar gruvdrift, och det är välbehövligt ska veta. Exemplen på ohållbar gruvdrift i världen är tyvärr alldeles för många. Av och till får vi läsa i tidningarna och medierna om att man har använt barnarbete, förorenat floder eller exploaterat sina anställda. Jag är därför glad över att dessa investeringsplaner finns och att det finns stora planer på att expandera gruvdriften i vårt land. Jag är likväl medveten om att vår nuvarande tillståndsprocess kräver en genomgång, eftersom den är alldeles för oförutsägbar. Jag har dock inte hört något från gruvbolagen om att de inte vill ha de krav som vi ställer i fråga om hållbarhet, miljöhänsyn, hänsyn till urbefolkningens rättigheter med mera. Däremot kräver de att få ett regelverk som är mer förutsägbart, och jag delar denna uppfattning. Min förhoppning var att vi skulle ha kunnat be en utredare att se över det här. Men tyvärr har vi som bekant både på och i samhället varit väldigt upptagna av en pandemi. Den har slagit mycket hårt mot inte minst liv och hälsa men även näringsliv. Mycket av departementets arbete har gått ut på att försöka rädda så mycket som möjligt av det svenska näringslivet. Jag tror att både jag och tycker att det har varit en riktig prioritering i det korta perspektivet. I det långa perspektivet måste vi naturligtvis fortsätta att långsiktigt jobba med dessa frågor. Jag fick en fråga om . Jag hoppas och tror att kommer att återkomma, och jag hoppas att delar min förhoppning om att det även i fortsättningen kommer att finnas jobb och utveckling där. Ägarna och kommunen är inne på det, och jag hoppas att det kommer att bli verklighet. Beträffande de två gruvärendena sa att näringsministern inte fattar något beslut. Det är dock inte så enkelt. En regering tar ju kollektiva beslut. Ärendena bereds, och ett stort antal intressen måste då vägas mot varandra. Låt mig ta ett exempel. Frågan om Kallak och närheten till Laponia är inte så enkel som det låter. Vi måste se till att bereda ärendet så noga som möjligt så att vi inte hamnar i en rättslig process där regeringens beslut upphävs. Det är mot denna bakgrund och på grund av närheten till ett världsarv som vi har skickat ärendet till så att vi får ett yttrande och därefter kan gå till beslut. 11 (M): Huvudproblemet i fråga om Kallak och Laver sätter ord på det faktum att näringsminister och regeringen inte fattar beslut. Det är vad det handlar om. har ett färdigt gruvprojekt legat på näringsministerns och den tidigare näringsministerns bord i väntan på beslut. Vi kan gärna prata om ändrade tillståndsprocesser för gruvnäringen med upprätthållande av kravnivån i fråga om miljö. Vi behöver kapa handläggningstiderna ordentligt för att kunna ta vara på de möjligheter som finns. Jag tror att det framöver finns enormt stora möjligheter för ekonomi, jobb och utveckling. Se bara på de planer som finns hos , de bolag vi talar om här och andra! Vi vet också att det här är helt avgörande för den gröna omställningen. Det vi plockar upp ur jorden behövs när vi ska bygga och utveckla samhället. Det behövs för den förnybara energin och en lång rad andra saker. och behöver ytterligare tillgång till viktiga metaller och mineraler, och där kan bidra. Då kan vi inte ha processer som stoppar detta. Kärnan i detta fall handlar dock om att vi har helt färdiga ärenden. Det är inte bara som säger det, fru talman. gjordes ett upprop i tidningen då det väcktes skarp kritik mot regeringen från ledare inom gruv- och mineralbranschen. De upplevde inte att regeringen tog problemen med långa tider i tillståndsprocessen på allvar. Jag har aldrig sagt att det är enkelt när man ska fatta beslut om huruvida det ska bli eller inte bli en gruva i eller Laver. Jag är den förste att se att man måste göra viktiga överväganden. Det blir lite problematiskt när konstaterar att regeringen inte har gjort något i ärendet. Då håller inte det hela. Om man hade arbetat aktivt och kanske skickat det papper om Laponia som man har skrivit och som bolaget nu har svarat på hade man kunnat föra processen framåt. Problemet är att det färdiga ärendet har legat på regeringens bord . Jag delar näringsministerns syn och förhoppning om att kan återstarta i . Frågan för dagen var dock huruvida näringsministern delar den uppfattning som kommunstyrelsens socialdemokratiske ordförande har om vikten av att få Lavergruvan på plats. Det betyder mycket för dem, för och för . I fråga om Kallakärendet kan man vara både för och emot. Jag tycker att det hela är djupt problematiskt. I kommun finns mängder av människor som hoppas på ett jobb i gruvan. De får nu vänta och titta på andra karriärplaner. Det finns också många människor som absolut inte vill ha en gruva i . Ett antal av dem har bokstavligen stått utanför . De undrar också varför det inte kan komma ett avgörande. Jag tycker nog att vi befinner oss i den sämsta situation som man kan vara i. Ett viktigt, stort industriellt projekt stoppas upp. Det beror inte på att man behöver bereda det på något annat sätt, utan på en oförmåga hos regeringen. Det gör att både de som är för och de som är emot står och väntar i limbo. Detta påverkar som gruvnation. Vi har tyvärr tappat i den internationella gruvrankningen. Jag beklagar verkligen detta. Det har sagts . Näringsministern var på den stora gruvkongressen och -konferensen i och välkomnade investeringar till . Det tycker jag är klokt, och det ingår i arbetsbeskrivningen för den ministern. Problemet är att gruvbolag sedan kan konstatera att det ekar och skorrar lite falskt när det finns ärenden som Kallak och Laver, där samma minister inte kommer till avslut. Man upplever inte att han tar tag i de långsiktiga frågorna med att se över de viktiga tillståndsprocesserna. Det finns en utredning , men där tittar man på så kallade C-ärenden, de minsta ärendena, inte de största gruvprojekten, som de flesta nog är överens kommer att vara aktuella. När kommer beslut om Kallak? Delar ni denna syn? Vad kommer att hända framöver? 12 Näringsminister (S): Det låter väldigt mycket från . Ta exemplet med KU! Hade KU frågat hade man naturligtvis också fått svar angående de åtgärder som vidtagits . Vi har från träffat bolaget. Vi har träffat en sameby och representanter för samerna, som också berörs av detta. Vi har haft kontakt med kommunen. Vi har även träffat fastighetsägare som har fastigheter i närheten. När man gör detta ordentligt framkommer det att det inte är så enkelt. Det finns motstridiga intressen. När det dessutom är så att rättspraxis förändras innebär det att man måste jobba mer med detta, så att det blir ett rättssäkert beslut när det väl fattas. Det är mot bakgrund av detta som vi skickar det här ärendet vidare till så att vi får deras synpunkter och därefter kan gå till beslut. Då är det färdigberett, och då är också min bedömning att det beslut som regeringen fattar håller rättsligt. Jag tror att det vore det absolut sämsta om den här regeringen skulle fatta ett beslut som inte håller, och det tror jag att i grund och botten håller med om. Men jag förutser att det blir utmanat i en rättsprocess nästan oavsett vilket beslut regeringen fattar. Om det här vore så enkelt som det låter på hade vi naturligtvis tagit beslut för länge sedan. Men det är inte så enkelt. Ett exempel på hur komplicerade saker och ting är när det gäller gruvnäringen i norra delen av landet är det beslut som kom från mot rasdiskriminering bara om en redan existerande gruva. Där fick kritik för att vi inte i tillräcklig grad hade lyssnat på ursprungsbefolkningen i det här fallet. Det är mot den bakgrunden vi försöker göra detta så ordentligt som möjligt. Det blir lite konstigt att försöka misstänkliggöra varandra när det handlar om jobb, oavsett om det gäller kommun, kommun eller hela vårt land. Jag lyckas kanske inte alltid, men jag försöker ändå så långt det är möjligt se de goda intentionerna hos mina politiska motståndare. Jag tror att både jag och i grund och botten har uppfattningen att det är bra med jobb och tillväxt i vårt land – och då gärna hållbara jobb och hållbar tillväxt. Det är väldigt glädjande att den gamla bilden att det i den norra delen av landet är en massa arbetslöshet och väldigt ont om jobb blir alltmer fel. Den lägsta arbetslösheten i vårt land har vi faktiskt i den norra delen av landet. Det beror på flera saker, bland annat stora investeringar – på tal om investeringsviljan i vårt land – vilket jag tror kan glädja oss alla. Det sker stora investeringar i det som håller på att bli en väldigt stor omställningsindustri. Där har gruvorna och gruvindustrin en väldigt viktig roll att spela. Det handlar både om mer hållbar produktion av metaller och om mineraler som behövs för till exempel elektrifiering. Det är oerhört bra. Vi kommer naturligtvis att återkomma när det gäller de enskilda gruvärendena. Där kan jag som sagt inte föregå regeringens beslut eller de processer som pågår. Men därutöver är min fasta övertygelse att vi behöver titta över hela vårt system, som är alldeles för oförutsägbart. Jag ser fram emot att så snart vi har direktiv på plats tillsätta en utredning för att titta igenom det här. Där ska vi ta hänsyn till ett antal viktiga intressen, bland annat miljöfrågor, och se till att få rätt balans och framför allt förutsägbarhet. 13 (M): Jag tycker att det var ett väldigt klargörande inlägg från näringsministern i ett par delar. Det första jag vill ta upp är att näringsministern säger att KU inte har tagit del av all dokumentation. Det tycker jag är ganska anmärkningsvärt. Jag hoppas att det är något som KU kan titta på. KU har egentligen begärt ut all information regeringen kunnat lämna över om detta. Men näringsministern står och säger någonting helt annat. Det betyder att i sin granskning av näringsministern i ett allvarligt ärende uppenbarligen inte har fått del av all dokumentation och därför i någon mening ”fällt” näringsministern på felaktig grund. Det är märkligt att regeringen inte har försett KU med underlag. Det andra, fru talman, är att det här inte är något enkelt, vilket jag heller aldrig sagt. I finns till exempel en konsultationsordning för att involvera samer. Länsstyrelser, och en lång rad andra är inne i de här processerna. Men när det gäller Kallak och Laver finns det färdiga ärenden på regeringens bord. Sedan kan någon ta annan och större hänsyn. Jag betvivlar inte näringsministerns ambition på området. Jag tror att problemet är att han är bakbunden av och att det är det som det handlar om. De flesta förstår att egentligen personligen kanske vill gå vidare med detta men att regeringen är låst i frågan. Därför skickar man till exempel ett ärende till vad gäller Kallak, trots att man inte per lag är tvungen att göra det, eftersom den tänkta Kallakgruvan inte ligger i Laponia utan utanför. Sedan behöver inte det vara fel; det är upp till regeringen att ta detta vidare. Det som sedan behöver ske, både för de här ärendena och framöver, är att man åtgärdar de långa tillståndsprocesserna. Regeringen har tillsatt en utredning som tittar på de minsta gruvärendena, men man bör ta ett större grepp som gör att vi snabbare kan få besked och att det inte kostar lika mycket pengar. Den osäkerhet som finns, där man inte riktigt vet vad man behöver leva upp till för att kunna få ett tillstånd, måste vi komma ifrån. Så är det verkligen i de här fallen. Varken de som är för eller de som är emot vet riktigt vad som kommer längre fram. Ett viktigt besked för att stärka som gruvnation vore att snabbt komma till besked i de här ärendena. 14 Näringsminister (S): Jag tackar för en bra diskussion om för angelägna frågor. Men rätt ska vara rätt. När jag pratar om KU pratar jag om det faktum att jag var i KU och inte fick någon fråga om detta. Hade jag fått en sådan fråga hade vi naturligtvis kunnat redogöra för att vi har haft träffar med både företaget och ett antal andra intressenter samt för de planer som sedermera också förverkligades i och med att vi skickade vidare detta till . Är det då rätt eller fel? vill naturligtvis göra det här till partipolitik och en fråga om att det finns två partier i regeringen. Men i grund och botten är det ett förvaltningsärende som måste hanteras juridiskt. jurister gjorde bedömningen att ett beslut innan ärendet är färdigberett innebär att det kommer att bli utmanat i domstol. Risken är då ganska stor att det upphävs och går tillbaka. Det vill vi inte utsätta intressenterna i gruvärendet eller för den delen bolaget i fråga för. Därför gör vi det så seriöst och bra som det bara kan bli. Nej, , det handlar inte om att kritisera KU. Jag bara tar upp det faktum att jag var i KU och inte fick någon fråga om detta. Hade jag fått en sådan hade jag naturligtvis kunnat svara, precis som jag gjorde , att vi har haft ett antal möten från med ett antal intressenter. Det har också inneburit att vi har kunnat föra frågan vidare. Jag hoppas och tror att vi kan få till ett beslut i regeringen i det här fallet när vi väl får yttrandet från . Jag skulle vilja avsluta med att önska en god jul och ett gott nytt år samt tacka för den lussebulle jag fick före debatten. Den var väldigt god. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:217 om samspelet mellan försvar och byggande 15 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag har för avsikt att föreslå några lagändringar som gör det möjligt att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar samt hur jag och regeringen avser att verka för ett stabilt bostadsbyggande. Hon har även frågat mig hur jag avser att hantera frågan, som ytterst handlar om äganderätten, om att enskilda markägare i närheten av försvarsverksamhet har svårt att bygga eller utveckla sin verksamhet. I mitt svar på en liknande fråga från har jag redogjort för de regelverk som finns för att hantera avvägningen mellan försvarsintresset och andra motstående intressen som kan finnas vid planläggning och lokalisering av bebyggelse. I svaret har jag också angett att några förslag på lagändringar med anledning av den fråga som tagit upp inte är aktuella . Vid en prövning av om ny bebyggelse kan tillåtas enligt ska det alltid ske en avvägning mellan det enskilda intresset av att vidta den önskade åtgärden och allmänna intressen som kan tala mot att tillåta åtgärden, däribland försvarsintresset. Någon obegränsad rätt för en fastighetsägare att bebygga sin fastighet finns inte enligt gällande lagstiftning, oavsett var fastigheten är belägen. Försvarsintresset är ett starkt allmänt intresse. Det kommer bland annat till uttryck i , där riksintresset för totalförsvaret getts företräde i förhållande till andra konkurrerande riksintressen. Som jag angett i mitt tidigare svar till är tillstånd till ytterligare bostäder intill ett skjutfält av riksintresse exempel på åtgärder som kan göra det svårare att förnya eller ompröva de tillstånd som krävs för att bedriva verksamheten vid Försvarsmaktens anläggningar. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Bebyggelsen ska också enligt lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till människors hälsa och möjligheterna att förebygga bullerstörningar. Det finns inget generellt förbud mot bebyggelse i närheten av Försvarsmaktens anläggningar. Vid en prövning, enligt , av vilka åtgärder som kan tillåtas måste det ske en sammanvägd bedömning i varje enskilt fall, utifrån förutsättningarna i det aktuella området. När Försvarsmaktens verksamhet nu förstärks och utökas kan givetvis intressekonflikter mellan försvarsintresset och andra motstående intressen komma att öka. Jag följer utvecklingen, men några förslag på lagändringar med anledning av de frågor som tar upp är inte aktuella. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag är här för att jag tycker och tror att det måste gå att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar. Därför behöver vi resonera kring dessa frågor. Vi har på flera ställen runt om i landet influensområden som ligger som en våt filt över kommuners möjlighet att få till ett stabilt bostadsbyggande. Det är en våt filt över äganderätten, som är befäst i jordabalken. Det är en våt filt över människors möjligheter. För en, som det känns, evighet sedan, när vi i hade ett fullt upprustat försvar, såg lagstiftningen helt annorlunda ut vad gäller miljö och buller. , när vi står inför ett förstärkt försvar, som vi nu äntligen har beslutat om i kammaren , blir det en del krockar som egentligen inte behöver vara krockar. Jag har tidigare ställt frågor till statsrådet om influensområden, om statsrådet har för avsikt att föreslå några lagförändringar som gör det möjligt att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar. Jag har fått till svar att det finns ett regelverk för att hantera avvägningen. Problemet är att regelverket inte fungerar. Vi ser det i , vi kan se det på och vi kan se det i . Ett försvar som blir större måste självklart öva. Det kan ju låta en hel del, men man vänjer sig. Man har ju alltid ett val. Man behöver inte bo precis där i så fall. Men om man väljer och vill bo nära där, om man kan tänka sig det låter lite då och då, och ibland kanske det låter lite mer, måste man ändå kunna få göra det. Man måste kunna få utveckla den delen av en kommun. Det regelverk som ministern hänvisar till ställer till en hel del problem när Försvarsmakten själv ska öva. sätter stopp för flera övningar i och med långa handlingstider och utdragna tillståndsprocesser. Det finns exempel på tillståndsprocesser som har dragit ut utan att Försvarsmakten har fått svar på sina ansökningar om att få använda övnings- och skjutfält. Försvarsmakten har själv uppmanat till ändringar i som innebär att tillståndsprocessen skulle förkortas. Det skulle ske genom att ta bort ett av de tre steg som krävs för att få miljötillstånd, samt att få till en författningsreglering som säger att länsstyrelserna ska hantera ärendena skyndsamt. Den instans som föreslås tas bort är mark- och miljödomstolen och dess yttrande till regeringen. En sådan ändring skulle skyndsamt möjliggöra fler militära övningar. Det skulle vara positivt för att öka den operativa förmågan i försvaret, något som försvarsministern säger sig vilja uppnå. Goda möjligheter att öva under olika sorters förhållanden höjer krigsdugligheten i våra krigsförband. Det är helt centralt om försvar ska kunna vara krigsavhållande och, om det värsta sker, kunna agera kraftfullt mot ett väpnat angrepp. Är inte det någonting som minister vill uppnå? Ministern har precis sagt att han inte avser att göra några lagändringar. Men i svaret som jag precis fick avslutade ministern ändå med att säga att det kan komma att uppstå ökade intressekonflikter. Ändå vill ministern inte ta ansvar för det och göra någonting åt det. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Jag tycker att det vore på sin plats att åtminstone se över frågan. Därför undrar jag om ministern åtminstone kan tänka sig att ge i uppdrag att göra en översyn av hur samspelet mellan Försvarsmakten och övriga samhället fungerar på ett bredare plan. 17 Statsrådet (MP): Tack, , för interpellationen och debatten! Till att börja med vill jag rätta i frågeställningen. Det går att kombinera ett växande med ett växande försvar och fler bostäder. Det har regeringen redan visat. Vi har ett större bostadsbyggande än vad vi har haft och långt högre än som ledde regeringsarbetet i . kom precis i går med en ny prognos för bostadsbyggandet där rubriken är Stabilt bostadsbyggande under krisen. Det är ett högt bostadsbyggande och fortsätter att vara ett högt bostadsbyggande historiskt sett i .