prot · H70985 · 2020-03-11 00:00:00 — Vi vet att havsvinden kommer att komma starkt framöver. Det kommer att underlätta i . Men man kan tänka sig att vi borde underlätta ännu mer för till exempel både och i deras planering av ny vindproduktion så att den placeras så strategiskt som möjligt. Vi måste också fundera kring hur vi kan minska behovet av lokala nät där de inte behövs och på hur man kan överföra el utan att det ska vara koncessionsplikt och liknande. Sammanfattningsvis kommer vi att klara den här spännande och positiva omställningen om vi klarar av att komma framåt inom just de tre områden som jag har nämnt: flexibilitet, effektiviseringar och robusta elnät. Då tror jag att vi kommer att ha omställningen som i en liten ask. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 55 (C) replik: Det är intressant att talar om att det är vi som ska placera vindkraft och annat. Det är marknaden som gör det; det här är dessutom en debatt om elmarknaden. Det råkar också vara så att marknaden jättegärna skulle vilja bygga mer elförsörjning, inte minst på . Men där har man kapacitetsproblem. Det går inte att få in mer kraft. Mer stabil tillgång till stamnätet skulle till på köpet leda till betydande mängder förnybar energi. Men det är också avgörande för att klara klimatomställningen på . Den tunga industrin där behöver den försörjningen. Det räknas inte in i den samhällsekonomiska kalkylen. Där räknar man inte med per ton koldioxid och så vidare. Det finns lite brister, och där har vi ett problem. Jag är därför nyfiken på inställning. Bör en tredje elkabel till byggas? Ja eller nej? 56 (MP) replik: Tack, , för frågan! När det gäller att placera vindkraft hänvisade jag i mitt anförande till och redan pågående planeringsarbete. Jag hoppas att känner till att man planerar för placering av vindkraft som ska nå . Jag menar att vi ska underlätta det arbetet så att de kan ha god samverkan med till exempel länsstyrelser och kommuner. Det hoppas jag att inte är emot. Vad gäller och elkabeln vet jag inte vad jag ska säga. Jag brukar ha bilden av och som ett parti och en politiker som inte vill detaljreglera myndigheter. Man kan tycka att det ska göras, men då måste man vara ärlig med det och ha det som en konsekvent linje. Just elkabeln till är absolut inte något som motsätter sig. Men vi har en ordning där politiker efterfrågar saker från sina myndigheter, men vi går inte in och påverkar detaljerna. Vi har förhandlat fram en budget. Mig veterligen är också delaktigt i arbetet med regleringsbreven. Där finns även formuleringar om elförsörjning. Det låter lite på som att han underkänner sina egna förhandlares potential och arbete. Han har själv varit med och förhandlat om de här frågorna, både budgeten och regleringsbrevet till . får alltså fortsätta driva det på nya sätt om man har misslyckats . 57 (C) replik: Jag hade inte behövt lyfta de frågorna här i kammaren om vi hade fått respons från regeringspartierna i frågan. Det är också därför vi har den här debatten. På samma sätt som gissningsvis tyvärr inte kommer att sluta driva frågan om höjd bensinskatt, även om de inte fick igenom det i budgeten, kommer jag inte att sluta prata om elförsörjning förrän den är trygg och stabil. Det är den tyvärr inte . Jag är lite nyfiken på inställning. Om man inte på något sätt ska detaljstyra sina myndigheter, varför har vi då en infrastrukturplanering? Varför tar vi inte beslut rakt av? Det gör vi ju inte. vill gärna fokusera på att lyfta över mer resurser från väg till järnväg. Jag har inte särskilt mycket emot det. Men det är precis så säger att vi inte ska göra när det gäller . När det finns brister i den samhällsekonomiska analysen och när man inte tar hänsyn till klimatfrågan eller till säkerhetspolitiska frågor är det rimligt att göra en sådan bedömning som har gjort. Vi tycker att hela landets energiförsörjning, inte bara och Malmös, är viktig. Där togs politiska beslut om krispaket. Varför litade man inte på Svenska kraftnäts bedömning i de fallen? säger att de har saker på gång och att de kommer att ha kablar klara , 2028, 2030. Ändå gick politiken in och gjorde krispaket och bedömningar av en situation som inte ens existerar ännu men som det finns potential för. har haft en svår situation . har också haft det . Varför är det okej att detaljstyra i och men inte på , ? Situationen är precis likadan där, men lösningen är en annan. 58 (MP) replik: Jag vill tacka för replikskiftet. Indexering av bensinskatten finns kvar. Det är förstås det viktiga. Jag känner mig nöjd med det. Det finns lite missuppfattningar i den här debatten. Att politiker inte ska gå in och detaljreglera ett affärsverks specifika arbete betyder inte att politikerna ska stå handfallna. Det är klart att politiker ska kunna vidta åtgärder inom områden där de verkligen behövs. Det är inte det den här debatten handlar om. Det var självklart viktigt att regeringen gick fram med en rad åtgärder för att hantera kapacitetsbristen i och . Det handlade dessutom inte om en sådan planeringsfråga. Det gällde en rad uppdrag till myndigheter, länsstyrelser och så vidare. Jämförelsen med haltar också, eftersom det är två helt olika förfaranden. har en nationell plan som spänner , och de tar fram en lång lista på förslag till åtgärder. Det är regeringen som i slutänden säger ja eller nej. Det är ett visst förfarande som man använder sig av. Det förfarandet har vi inte när det gäller vilka investeringar ska göra. Om vill ändra på detta är det en intressant hållning som man kan argumentera för, men då får man vara konsekvent. Då måste man se över hela det sätt på vilket vi hanterar investeringar i elnätsinfrastruktur , för det fungerar inte så . Om är villig att driva detta får han vara ärlig med det. 59 (M) replik: Jag vill börja med att ge positiv feedback till för hans positiva syn på forskning. Forskning och utveckling är grunden för hela välfärdssamhället. Jag skulle dock vilja att han lyssnade mer på vad säger om framtidens energibehov och hur vi ska klara klimatmålen. Jag behöver inte säga vad deras lösning är, men de anser att kärnkraften är jätteviktig. Jag undrar hur ser på probleminventeringen. Han pratade om att vi behöver bli mer flexibla och att fler lokala nät behövs. Det är jättebra, men det är inte där problemen finns. finns problemen och utmaningarna i hur vi ska kunna ställa om vår tunga industri, som drar enormt mycket energi. Uppe i eldar man fortfarande med kol i masugnarna för att kunna smälta järn. Det är denna industri som behöver ställa om till elektrifiering. Det handlar inte alls om lokala nät, och då är det inte flexibiliteten i näten som är dilemmat. Och så har vi våra tunga transporter. Det är på dessa två områden vi inte är bäst i klassen . För övrigt är väldigt duktigt på fossilfri, smart energi. Sedan har vi generell energieffektivisering. Men det är inte det som du och jag gör hemma som är det stora olycksbarnet, , utan det är de verksamheter jag nämnde. Hur landar i att det är dessa områden som är dilemmat? Jag personligen ser två helt andra områden. 60 (MP) replik: Tack, , för frågorna! gjorde jag en jätterolig klimatturné i norra där jag bland annat besökte , som handlar om att ta fram stål utan kol. De säger att de visst vill ha flexibilitet. Hela deras affärsmodell går ut på att ha överskott av till exempel vind, som de sedan kan göra om till vätgas som de ska driva sina processer med . Det är intressant. Flexibilitet kommer att gynna den tunga industrin, men framför allt kommer det att göra att vi som smarta konsumenter inte snor el i onödan när den verkligen behövs inom till exempel industrin. Det är så man får se på systemet: att det hänger ihop. Om konsumenterna blir smartare kommer vi att kunna förse industrin med el till konkurrenskraftiga priser. Jag vänder mig mot synsättet att det är just produktionen av el som är den stora utmaningen generellt framöver. Vi exporterar enorma mängder el. exporterade vi el motsvarande fyra Ringhalsreaktorer. Det är enorma mängder el. Det är självklart bra att exporterar el. Vi har en ren el, och den ska exporteras och konkurrera ut kol i andra länder. Det är inte detta som är den stora utmaningen framöver, utan det är hur vi ska få ihop själva systemet. 61 (M) replik: Hur vi ska få ihop systemet är enormt viktigt. Även om vi effektiviserar och vidtar alla de åtgärder som beskriver problematiserar man att vi kommer att behöva mycket mer energi framöver. Om vi ställer om vår tunga industri, alla våra tunga transporter och våra bilar och om vi dessutom, med framtidens arbetsmarknad, ska kunna attrahera stora energitunga datorhallar och sådant som är bra ur ett säkerhetsperspektiv och för arbetstillfällen och blir det ändå ingen minskning av energi. Då är frågan om vi ska hämma denna utveckling därför att vi inte har tillräckligt med intermittent energi, för det kommer att krävas enormt mycket. Vi måste också räkna med att våra vattenmagasin inte kommer att vara så här fulla alla år. Det kanske är bättre att bidra till världens klimatmål genom att exportera el än att bara tänka att man är sig själv nog. På något vis är energiproduktion större än bara . Man kan se att har ökat sina koldioxidutsläpp. De har ställt om till vindkraft och importerar rätt mycket fossil gas. Men , som till stor del använder kärnkraft, har faktiskt minskat sina utsläpp. Detta är något som vi måste lära oss av, för klimatmålen ligger inte långt fram i tiden. Om vi ska göra något som får riktig effekt är det nu det gäller. Då kan vi inte tänka 20–. 62 (MP) replik: Jag noterade inga tydliga frågor, men jag kan resonera lite kring det som pratade om. Som av en händelse besökte jag också en datahall i norra . Jag har samma bild – att det är bra att datahallar öppnar i just , för vi har bra och mycket el. Det är positivt. Jag vill dock återigen inskärpa att bilden av mer elproduktion inte är särskilt korrekt. Jag vill understryka att det är som regeringen har suttit vid makten som elöverskotten har ökat allteftersom. Överskotten har dessutom ökat när ny vind kommit in i systemen. Under alliansregeringen, när satt vid makten, var vi nettoimportör , och det är väldigt illa. Men som regeringen har styrt har vi ökat överskotten av el. Det skulle tarva en helt egen debatt om vi ska gå igenom den tyska energiomställningen, men bara så att det är tydligt: Utsläppen inom det tyska elsystemet har minskat . Detta är fakta och går inte att ifrågasätta. Jag vet att det är högerns favoritargument att säga att den tyska energiomställningen har varit katastrofal, men det är helt enkelt inte sant att utsläppen har ökat, som vissa påstår. Utsläppen inom elsystemet har minskat i . Sedan är ju inte jag ansvarig för det tyska elsystemet. Jag hade inte gjort som de tyska politikerna. Delar av det hade jag kopierat rakt av – jag tycker att det är briljant politik – men jag står naturligtvis inte bakom allt. Som sagt: I det tyska elsystemet har utsläppen minskat . 63 (C): Jag ska föga förvånande prata om elförsörjning. Detta tror jag att alla i salen har räknat ut. grundinställning är att tillhör . Då är det högst rimligt att ansluts till stamnätet. är en del i elnätet som inte är ansluten till stamnätet . Detta är vår grundinställning. Jag är glad över debatten. Många borgare förstår det. Fem partier kommer att rösta för ett tillkännagivande. Man kan dock bli lite förvånad över debatten, då det låter som om detta är en ny fråga. Det är det verkligen inte. Denna diskussion har funnits , då tog ett inriktningsbeslut. Sedan planerade man , och då låg det i alla investeringsplanerna, innan man sedan avslutade det hela . Frågan är alltså analyserad och utredd. Det finns jättemycket material bakom. Det finns några grundaspekter som påverkar framför allt . Elförsörjningen är central i ett modernt samhälles utveckling. Det är extremt tydligt. All teknik bygger i praktiken på elförsörjning. Det är datorer och mjölkrobotar. Som exempel har Cementa ett antal tusen elektriska motorer som ska återstartas vid varje litet blink. var situationen den att vi hade 13 totalavbrott. hade vi 5. Det är helt orimligt. Föreställ er denna situation i . Då hade det varit ett ramaskri. Men gotlänningar ska acceptera detta. Det är inte rimligt. Det är den första utgångspunkten. Den andra är att Cementa och Cement står för basproduktionen av all cement i . Den tillverkas till i på . Det är det som bland annat bygger upp svensk bostadsproduktion. De behöver akut göra en omställning av klimatskäl. De står för den näst största utsläppspunkten i och har som mål att vara klimatneutrala till 2030, alltså . Det är en rätt . När de ska göra det är en av huvudingångarna att de ska ha koldioxidavskiljning och lagring. När de ska göra denna process går elförbrukningen upp på , från dagens förbrukning på ca till . De tredubblar förbrukningen. Det innebär att det då behövs ännu mer kabelförsörjning och lokal produktion för att det ska fungera i praktiken. Elkabel behövs också mycket tydligt för att klara energiomställningen på . Vi har varit mycket framgångsrika med framför allt vindkraftsutbyggnaden och också med solcellsutbyggnaden. Vi har lokal förnybar energiproduktion i elnätet på – mest vindkraft. Men det har faktiskt varit fullt i kablarna . Det har varit anslutningsstopp . Föreställ er det i eller i ! Den diskussionen hade över huvud taget inte gått att föra där. har vi i praktiken haft anslutningsstopp. Vi vet att har extremt bra vindresurser, vi ligger i och det är där vi behöver elen. Just nu är också en stor bottenundersökning på väg att ske kring ett stort offshoreprojekt i fråga om vindkraft söder om . Det har en enorm potential. Allt detta spelar in framöver. Jag skulle också vilja tillföra att tidsaspekten är mycket viktig när man kommer till sådana stora investeringar. Det är mycket långa ledtider. Vi vet att det normalt tar mellan åtta och att lägga en sjökabel. När vi vet att det är till Cementa ska ställa om förstår vi att detta beslut måste tas ganska omgående. Andra grundfakta handlar om att de två små gamla kablar som vi har är lagda 1984 och 1987. De sjunger alltså på sista versen. Just nu utreds detta. Men enligt bedömningar tar de slut –2035. Det innebär att den nya lösningen med den tredje kabeln inte kan bygga på att dagens två kablar kommer att fortsätta vara i drift. Då har vi snart samma problem igen. De är nämligen snart slut. Jag ska säga några ord om den samhällsekonomiska analys som ligger till grund för detta. Jag har drivit denna fråga , först som kommunalråd, sedan som regional vindkraftssamordnare, sedan som nationell vindkraftssamordnare och som riksdagsledamot. Det innebär att jag har läst en del samhällsekonomiska utredningar ett antal gånger. Där kan man till exempel notera det som och har varit inne på, nämligen att det i denna analys inte finns en enda kostnadspluspost när det gäller att man kan åstadkomma en klimatförbättring. Blir inte vindkraften byggd på blir den byggd i norra . Men det anges alltså inte en enda pluspoäng om att man åtgärdar klimateffekten på genom att bygga kabel. Därmed tycker jag att denna analys faller på sin egen orimlighet. Utredningar blir vad de blir beroende på vad man petar in i dem. Och detta tycker jag är en mycket dålig utredning. Vi i är mycket övertygade om att behöver en ny elkabel. Därför kommer vi givetvis att rösta för det tillkännagivande som vi har. Energiministern uttalade sig i medierna om att detta inte spelar någon roll. Det kanske det inte gör. Men i så fall innebär det att ansvaret att lösa sakfrågan faller tungt tillbaka på regeringen. Alla förstår nämligen att oavsett dagens omröstning måste sakfrågan få en lösning. Detta håller inte. Därmed yrkar jag bifall till reservation 9. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2019/20:NU11 64 (S): Vi ska nu debattera mineralpolitik. Alla i denna kammare är nog överens om att mineralerna i vår mark är svensk basnäring och ligger till grund för svensk ekonomi och tillväxt. Gruvnäringen genererar stora inkomster till staten och sysselsätter i förlängningen ungefär 32 000 personer i landet. Tillsammans med stål- och metallverken utgör gruvnäringen en stor del av den svenska exportindustrin. Om man backar en bra bit tillbaka i tiden kunde även exportera en del av överskottet av vår järnproduktion. Detta skedde med hjälp av masugnen, som dessutom var en svensk uppfinning, så att vi snabbt kunde svara på efterfrågan från andra länder som då behövde järnet bland annat för att tillverka vapen. Än exporterar vi två tredjedelar av allt järn som framställs i . Begreppet ”grundmurat förtroende” kan verkligen passa in i fråga om detta. Vi kan konstatera att det är en uråldrig näring som har lagt grunden för svensk välfärd. för ämnet mineralpolitik med sig komplexa frågeställningar, främst vad gäller hållbarhet och miljö men också vad gäller äganderätten. Vi är en ledande gruvnation. Det ska vi vara mycket stolta över. Våra gruvor och gruvföretag ligger i framkant vad gäller teknisk innovation, arbetsmiljö och produktivitet. Vårt järn håller världsklass, och vi har företag som levererar utrustning till gruvor över hela världen. I regeringens mineralstrategi tas ett samlat grepp för att skapa gynnsamma förutsättningar, peka på möjligheter och identifiera utmaningar så att gruv- och mineralnäringen kan växa på ett hållbart sätt i takt med de möjligheter som dagens starka internationella efterfrågan på metaller och faktiskt ger. Tillgången på metaller som järn, koppar, silver och högteknologiska metaller är en förutsättning för att producera modern energi- och miljöteknik som vindkraft, solceller, lågenergilampor och till och med katalysatorer i bilar. En grön tillväxt utan tillgång till råvaror för grön teknologi är faktiskt helt otänkbar. Det finns ett internationellt intresse för hur tillgången till metaller ska stärkas. Frågan har aktualiserats genom den snabba ekonomiska utvecklingen i länder som och , men även , där ett ökat välstånd leder till ett ökat behov av metaller för att bygga inte minst infrastruktur. EU har brist på de flesta metaller. Det är ett stort underskott i EU på nickel, järn, zink, bly och koppar. EU är fullständigt importberoende av bland annat tenn, kobolt och molybden. Efterfrågan på metaller bedöms vara fortsatt stor , både inom EU och i världen. är ett av EU:s ledande malm- och metallproducerande länder. av EU:s järnmalmsproduktion kommer just från . har också den största bly- och zinkproduktionen i unionen. Den svenska silverproduktionen är den näst största inom EU, medan den svenska guld- och kopparproduktionen ligger på tredje respektive fjärde plats, inte långt efter de länder som producerar allra mest. Gruvnäringen har stor betydelse för landets tillväxt och ekonomi. Den skapar arbetstillfällen i det omgivande samhället, bidrar till stärkt attraktionskraft och skapar tillväxt i delar av landet som har haft en nedåtgående befolkningsutveckling. Gruvnäringens expansion visar på den starka koppling som finns mellan stad och land. Utöver produktionen av malm för framställning av metaller ger berggrund högkvalitativ natursten med internationellt anseende, och den exporteras över hela världen. Från berggrunden hämtas material till olika bygg- och anläggningsändamål som är nödvändiga för samhället. I industriella processer och produkter används med särskilda fysikaliska eller kemiska egenskaper. För att gruvnäringen och industrin ska kunna utvecklas i hela vårt land är det viktigt att det finns ett omgivande samhälle som fungerar. För det krävs investeringar i forskning och kompetensförsörjning, liksom rejäla investeringar i infrastruktur och vår välfärd. Det är därför välkommet att regeringen har sagt ja till bland annat Norrbotniabanan och att man gör satsningar på järnvägsunderhållet. Det behövs för att industrin ska utvecklas. Regeringens kompetenshöjande insatser är mycket nödvändiga och välkomna. Jag är medveten om att tillståndsprocesserna är väldigt långa. För att vi även i fortsättningen ska ligga i framkant och vara konkurrenskraftiga är det viktigt att vi har en effektiv och förutsägbar tillståndsprocess. Det behöver markägare, renägare, boende och – framför allt – svensk gruvindustri. Med rätt system och rätt processer tror jag att det är fullt möjligt att ha en effektiv tillståndsprocess som vi inte gör avkall på hänsynen till viktiga naturvärden, kulturvärden och annat som vi vill bevara i det omgivande samhället. Det är bra att tillståndsprocesserna ses över. De är inte bara långsamma och utdragna, utan de är dessutom utspridda på många av våra myndigheter. Regeringen är medveten om att även miljöprövningen måste effektiviseras. I budgetpropositionen redovisade regeringen att den arbetar vidare med att förenkla just miljöprövningen. Som ett led i det har regeringen gett länsstyrelserna och i uppdrag att under samla in statistik gällande handläggningstider för miljöprövning. Statistiken ska sedan redovisas till , som ska sammanställa, analysera och presentera de uppgifter som har kommit in om miljöprövningen. När vi ändå är inne på frågan: Här berörs en hel del motioner och, som det ser ut, även ett tillkännagivande om ett tillkännagivande från om att skynda på handläggningstiderna. kom det en hel del mejl från hela vårt land, säkert till många av ledamöterna i kammaren, där det uttrycktes en stor oro – om vi ska skynda på processerna och handläggningstiderna, gör vi i så fall miljöprövningen på ett seriöst sätt? Tar vi andra hänsyn på ett seriöst sätt? Det pågår nu en översyn inom , och som jag nämnde arbetar dessutom våra länsstyrelser och domstolar med att samla in sådan data och presentera den . Regeringen har även för avsikt att redovisa för vad man har gjort och tänker göra. Man har också för avsikt att tillsätta en utredning som ska se över hur minerallagen kan justeras för att vi ska skapa förutsägbarhet i dessa processer. sa dessutom i regeringsförklaringen att frågan om prövningsprocesser och regelverk behöver ses över. Ändå säger oppositionen i denna kammare att vi ska göra ett tillkännagivande om tillkännagivandet. Jag tror att svenska folket förväntar sig att den här hanteringen, precis som jag har redovisat, sker seriöst och inte forceras fram. Det känns definitivt inte seriöst. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag yrkar dock bifall även till reservation 1. Avslutningsvis vill jag säga att mineralerna är avgörande för . Det har de varit . De bildar också en brygga mellan glesbygd och storstad, mellan innovation och historia. Gruvorna är ryggraden och motorn i svensk industri. Vi socialdemokrater vill fortsätta använda mineralerna på ett klokt och ansvarsfullt sätt, med hänsyn och hållbarhet för alla. Vi vill fortsätta stärka infrastrukturen i det omkringliggande samhället. Vi vill se ett starkt och innovativt samhälle som håller ihop. Det gäller även den fråga vi debatterar , det vill säga mineralpolitiken. 65 (M): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 5 av och . har en mer än lång historia av malmbrytning och metallframställning. Uppemot 3 000 gruvor har funnits i landet, vilket gjort till ett av viktigaste gruvländer. Gruvnäringen är också äldsta industriella verksamhet; bland annat Garpenbergsgruvan i kom till . Ja, är sannerligen ett gruv- och mineralland, och det har till stor del legat till grund för det välstånd vi ser . Det moderna samhällets tekniska framsteg är helt beroende av tillgången på metaller och . När vi nu debatterar mineralpolitiken tycker jag att det är viktigt att poängtera att detta är en fråga som berör oss alla. Oavsett åsikt kvarstår det faktum att vi alla, på ett eller annat sätt, tagit oss hit till kammaren . Vissa har kanske åkt bil, andra tåg. Vissa kanske flög upp i går, medan andra tog tunnelbanan. Alla dessa transportmedel – och så mycket mer – kräver på ett eller annat sätt att gruvnäringen står stark.