prot · H70978 · 2020-02-20 00:00:00 — Av den anledningen finner jag det bekymmersamt att regeringen i export- och investeringsstrategin har som en av fem huvudmålsättningar att öka utländska investeringar i , helt utan att en klok lagstiftning finns på plats för att kontrollera de säkerhetspolitiska aspekterna eller för att garantera att inte kinesiska staten genom diverse direkt eller indirekt statliga bolag konkurrerar ut svenska aktörer på osjysta villkor. Detta är aktuellt inte minst mot bakgrund av Totalförsvarets forskningsinstituts kartläggning av kinesiska bolagsförvärv i . I denna beskrevs ett tydligt mönster då de förvärvade bolagens verksamhetsområden stämde väl överens med de områden som den kinesiska regimen uttalat som viktiga i sina stormaktsambitioner. Givet denna uppenbara problematik finner jag det märkligt att i export- och investeringsstrategin ha en tydligt uttalad ambition om ytterligare utländska investeringar när man vet med sig att ingen klok kontroll sker på området. Det minsta man kan begära är att regeringen åtminstone hade problematiserat detta i export- och investeringsstrategin. Det kanske statsrådet kan göra i den här interpellationsdebatten? Regeringen har förvisso tillsatt en utredning, men den ska först lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden skulle kunna se ut. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga statsrådet om hon ser en risk med att vi tills vidare inte har en adekvat lagstiftning på plats för att granska och begränsa utländska direktinvesteringar i de fall dessa skulle kunna vara av problematisk karaktär. 114 Statsrådet (S): I den nya export- och investeringsstrategin redogör vi för synen på det globala handelssystemet. Jag kan börja på det området. Vår prioritet är att främja och vara en stark röst för fri, rättvis och hållbar världshandel. Det var också därför jag sammankallade ett antal likasinnade länder här , som nämnde. Vi kan se på i det sammanhanget. I skrivelsen om arbetet med frågor som rör – vi välkomnar också enighet om den skrivelsen – har vi också beskrivit hur vi avser att arbeta inom EU med handelspolitik gentemot . Det är här som på så många andra områden viktigt att vi samlar EU och försöker vara en stark röst. Vi blir så mycket starkare om vi gör det tillsammans i EU och också har en handelspolitik som vi kan samlas kring. I det regelbaserade handelssystemet är WTO en bas och en central utgångspunkt. efterlevnad av är av särskild vikt. När det gäller en så stor ekonomi som är det för tilltron till hela det globala handelssystemet av särskild vikt att man också efterlever . Därför måste vi engagera i WTO-arbetet och den nödvändiga reformering och modernisering av WTO som måste ske. Där är vi överens med , och jag tror att jag också är överens med här. Det finns brister i transparens vad gäller att anmäla sina subventioner enligt WTO:s subventionsavtal. Det har tagits upp av EU. har också noterat brister när det gäller anmälningar av jordbruksstöd, statshandelsföretag och så vidare. EU har lagt fram ett antal förslag till WTO om hur regelverket och efterlevnaden ska kunna stärkas. Jag vill också ta upp ett annat område som är viktigt och som kommenteras i export- och investeringsstrategin, och det är exportkreditinstrumenten. Det är ett oerhört viktigt verktyg och konkurrensmedel. Där kan man också ifrågasätta efterlevnad av . Det finns alltså ett antal områden där jag inte vill backa från att problematisera efterlevnad. Vad gör vi då från sida? Vi har ju arbetat för att få att engagera sig i den internationella gruppen, till exempel för exportkrediter men också generellt för reformeringen av WTO. Vi har varit särskilt pådrivande, inte minst jag själv som handelsminister, i diskussionen om WTO:s system för särskild och differentierad behandling av utvecklingsländer som tar upp. Vi har verkligen varit pådrivande där och tog senast upp hur vi ska kunna reformera detta. har dessutom finansierat en studie på området för att kunna hitta en väg framåt. Det är en känslig och svår fråga, och den berör också många utvecklingsländer som har behov av denna definition. Även om denna studie inte specifikt berör är det självklart skyldigheter enligt undantaget, och deras rättigheter och skyldigheter är en viktig del av diskussionen. Man ska absolut kunna resonera också om användning av denna särskilda och differentierade behandling. Den måste anpassas till dagens utvecklingsnivå i . Där är vi helt överens. ska man komma ihåg att vi inte bara kan lita på WTO. WTO reglerar långt ifrån allt som kan påverka internationell handel och konkurrens, och det är många delar i ekonomiska politik som regleras utanför WTO. Därför är det viktigt att EU driver på i ett antal frågor, bland annat investeringsavtal. Jag kommer inte att hinna gå in på detta i det här inlägget, men jag kommer tillbaka till detta med investeringar, för det är väldigt viktigt att kunna hålla balansen mellan utländska investeringar och våra säkerhetsaspekter. 115 (SD): Jag kan konstatera att ministern och jag i mångt och mycket delar synen på global handel och vikten av reformation av WTO. Jag ser också fram emot handelsministerns svar om direktinvesteringar. Jag väljer att inte fortsätta på den kulan nu utan ger ministern möjlighet att utveckla detta . I stället tänkte jag beröra en annan del av export- och investeringsstrategin. Under målsättning 2, Fler små och medelstora företag ska exportera, skriver regeringen följande: ”Mångfald i arbetskraften har betydelse för internationaliseringen av svenska företag. Många utrikesfödda företagare har nätverk, kontakter och kunskap i sina hemländer. Dessa utgör en resurs för exportsatsningar och bör tas tillvara.” Detta är en formulering som är värd att granska. Det säger sig självt att handel och ekonomiskt utbyte följer i kölvattnet av mänsklig förflyttning. Nyanlända kanske importerar viss mat från sina hemländer, och pengar skickas hem och så vidare. Man kan även tänka sig att några upprättar verksamheter i vilka inriktar sig specifikt på att bedriva någon form av handel med parter i hemlandet. Detta är självklart bra i den mån det sker, men att det skulle utgöra en resurs för exportsatsningar, som regeringen menar, ställer jag mig något kritisk till. Med detta sagt är det inte omöjligt att regeringen har kunnat urskilja någon form av korrelationssamband mellan handel och invandring och, enligt min mening, felaktigt tolkat detta kausalt. Förmodligen har regeringen sett att den svenska exporten till stater som , och är förhållandevis stor, som andelen uppehållstillstånd tilldelade medborgare från dessa stater är hög. Indier var till exempel den grupp som tilldelades flest svenska uppehållstillstånd , och både och återfinns bland topp 15. Efter denna observation har regeringen kanske dragit en slutsats utan att granska sifforna noggrannare och utan att utesluta övriga variabler. Andra faktorer i sammanhanget skulle ju kunna vara att , och tillhör de största ekonomierna i världen och att det länge har funnits djupgående affärsmässiga relationer mellan våra stater. I min mening är det avsevärt mer sannolikt att handelsutbytet har genererat migrationen från dessa stater än det omvända förhållandet. Det går naturligtvis att ytterligare motbevisa regeringens tes. Utöver kineser och indier återfanns medborgare från följande stater på topp-tio-listan över beviljade uppehållstillstånd : , , , , , , och . Bland dessa återfinns endast bland 30 största handelspartner sett till exporten . Andelen av varuexport som går till dessa åtta stater uppgår till . Subtraherar man från ekvationen är vi nere på runt en halv procent av den totala varuexporten. utgör enbart och själva av vår varuexport, trots att de hamnar på plats 103 respektive 163 sett till antalet utdelade uppehållstillstånd . Detta är förhoppningsvis inte okända siffror och förhållanden för handelsminister. Därför ställer jag mig frågande till den skrivning i export- och investeringsstrategin som indikerar att invandring genererar export. Jag vill gärna att förtydligar vad regeringen åsyftar med detta och bemöter de sakförhållanden jag belyst. 116 Statsrådet (S): Jag börjar med att kommentera frågeställningen om kinesiska direktinvesteringar i . Jag vill börja med att säga att har en öppen ekonomi och stark betoning på frihandel. Det har jag betonat tidigare. I detta ligger också att bejaka värdet av utländska investeringar i . Det är oerhört viktigt för att hela ska leva och för att vi ska få fler jobb i och också att vi ska attrahera kapital och kompetens till hela landet. Jag hoppas att det finns ett brett stöd för det synsättet i . Med det sagt får vi inte vara naiva. Vi måste balansera viljan att attrahera investeringar och talanger med en säkerhetsaspekt på området. Det gäller inte bara , som vi diskuterar här , utan det gäller alla länder och alla investeringar. Vi är naturligtvis medvetna från regeringens sida om säkerhetsproblem som kan uppstå vid förvärv, framför allt förvärv av känslig infrastruktur och känsliga teknologier. På EU-nivå har en förordning nu förhandlats fram om att inrätta en ram för granskning av utländska direktinvesteringar, och förordningen ska börja tillämpas , 2020. Vi ställer oss från regeringens sida positiva till den förordningen. Detta klargör också medlemsstaternas rätt att införa nationella granskningsmekanismer enligt . Vi ser också nyttan inom EU av att utbyta information om investeringar i känslig infrastruktur och teknologi. Här är EU återigen centralt. Som nämnde gav regeringen i uppdrag att lämna förslag om hur ett specifikt svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar i skyddsvärda områden ska kunna utformas. Vi kan då gå till frågan om handel med hemlandet, om vi uttrycker oss så. Antalet beviljade uppehållstillstånd för personer från ett antal nu nämnda länder är ju inte ett resultat av den migrationspolitik vi har haft utifrån att det ska vara exportmöjligheter. Det är en helt annan drivkraft eller ett helt annat synsätt som har gjort att ett antal personer från länder som vi normalt inte har, och tidigare kanske inte har haft, en omfattande handel med har beviljats uppehållstillstånd i . Vad jag menar, som handelsminister och utifrån min erfarenhet från mitt tidigare yrkesliv, är att det finns fantastiska möjligheter att använda de kulturella kunskaperna och de broar som vi kan bygga för att handla med andra länder, i den mån det är möjligt och i den mån det i den politiska kontexten är möjligt. Jag ser en fantastisk möjlighet med de nyanlända i . De kan användas i ett handelsfrämjande syfte. Man ska komma ihåg att det främsta tillväxthindret för svenska företag är bristen på kompetens och talang. Det är därför ingen slump att de länder som nämndes ligger högt på listan över beviljade uppehållstillstånd. Vi behöver nämligen den kompetensen. Men sedan finns det andra uppehållstillstånd som inte i första hand har beviljats av kompetensskäl utan av helt andra skäl, nämligen skyddsskäl, som vi mycket väl känner till. De personerna ska vi ändå kunna ha nytta av i . De har en kulturell kunskap och en kunskap om sina hemländer. Det vore rent felaktigt om vi inte skulle använda oss av det i vår handels- och främjandepolitik. 117 (SD): Jag tackar åter för svaret från handelsministern. Jag kan bara hålla tummarna för att vi ska få en välfungerande mekanism för att granska utländska direktinvesteringar i – för att avsluta debatten på det området. Jag återkommer till skrivningen i export- och investeringsstrategin. Där säger man uttryckligen att dessa personer utgör en resurs för exportsatsningar och bör tas till vara. Och handelsministern själv uttrycker att det är en fantastisk möjlighet, givet alla nyanlända i . kan i alla fall inte jag urskilja någon form av rörelse. Vi har haft nyanlända , och jag har inte kunnat se att vi avsevärt har stärkt vår handel med eller vår export till de berörda staterna. Men regeringen hävdar detta. Om regeringen inte hade upplevt ett sådant samband hade man rimligtvis inte lyft in detta i det strategiska dokument som ska vara vägledande för svensk handelspolitik. Därför finner jag det direkt anmärkningsvärt att handelsministern inte kan förtydliga och förklara ett i sammanhanget någorlunda kontroversiellt påstående. När jag kollar igenom SCB:s siffror för svensk export och de samlade siffrorna över beviljade uppehållstillstånd kan jag inte urskilja något tydligt samband. Och i den mån det skulle återfinnas bedömer jag att det är allt annat än kausalt. Här har handelsministern inte kunnat motbevisa mig, och det leder väl till min slutgiltiga fråga. Regeringen har ändå valt att lyfta in detta. Man ser det som centralt i sin export- och investeringspolitik. Då är frågan varför man lyfter in en sådan formulering i export- och investeringsstrategin om man inte har, enligt mig, ett rimligt underlag som bekräftar påståendet. Det har inte framkommit i debatten här. 118 Statsrådet (S): Vi började med att prata om . Det känns som att vi är ganska överens om att det finns utmaningar och stora möjligheter vad gäller och att ska vara en stark röst för att upprätthålla det globala handelssystemet och att vi ska få med i den dialogen. Vi är också överens om att vi behöver ha en balans mellan investeringsfrämjande och ett säkerhetstänk kring våra investeringar. Jag återkommer till att det i mitt tycke vore mycket olyckligt om vi inte skulle använda de fantastiska resurserna och den kunskap som finns om andra länders handelskultur. Det handlar om möjligheter att exportera till andra länder och om det entreprenörskap som har kommit in med en stor del av de nyanlända i . Jag är övertygad om att vi kan ha stor nytta av detta i vårt handelsfrämjande på exportsidan men också när det gäller att förstå hur vi ska kunna locka investeringar till i högre utsträckning, som vi så väl behöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:NSÖ1 Verksamhetsredogörelse för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () 2019 2019/20:RS1 årsredovisning för 2019/20:RS3 Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete 2019/20:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen med anledning av prop. 2019/20:74 Genomförande av EU:s direktiv om automatiskt utbyte av upplysningar som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang 2019/20:3492 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2019/20:79 Presentation av betalningssätt vid marknadsföring av betaltjänster online 2019/20:3493 av m.fl. (L) 2019/20:3494 av m.fl. (M) § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:345 Jämställda löner av Amineh Kakabaveh (-) till statsrådet (MP) 2019/20:346 Uteblivna rapporter gällande beställaransvar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:347 Ökad delaktighet i arbetet för en bättre arbetsmiljö av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:348 arkivpolitik av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:979 Satsningen på miljöbilar av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:980 RUT-avdraget av (V) till finansminister (S) 2019/20:981 Länsstyrelsernas regeltillämpning av (M) till statsrådet (S) 2019/20:982 En modernare adoptionslagstiftning av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:983 Komplettering av remissvar av Per (SD) till statsrådet (S) 2019/20:984 Straffrabatt för unga av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:985 Nationella läkemedelslistans genomförande av (M) till socialminister (S) 2019/20:986 Brister i tillämpningen av yrkeskvalifikationsdirektivet av (M) till socialminister (S) 2019/20:987 Införande av gårdsförsäljning av (M) till socialminister (S) 2019/20:988 Falska yrkeslegitimationer av (M) till socialminister (S) 2019/20:989 IS-återvändares brottslighet av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:990 Svart adresshandel av (SD) till finansminister (S) 2019/20:991 Nordisk handlingsplan för friluftslivet av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:992 Utredningen om faderskap och föräldraskap av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:993 Nationellt bibliotekskort av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:907 Motverkande av antisemitism samt främjande av judiskt liv av (KD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:911 Kvinnofientligt lagförslag i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:912 användning av vit fosfor av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:918 Ersättning för digitala brevlådor av (M) till statsrådet (S) 2019/20:916 Bilpooler och biluthyrning av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:919 Fusk med kosttillskott av (M) till statsrådet (S) 2019/20:920 Smyghöjning av priser av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:921 kontor i av (M) till statsrådet (S) 2019/20:923 Personalliggare av (M) till finansminister (S) 2019/20:925 Långa handläggningstider hos av (M) till statsrådet (S) 2019/20:926 Kombination av gymnasieutbildning och elitsatsning på idrott av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:929 Skolans värdegrund och barns utsatthet av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:931 Unrwas skolmaterial av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:932 livsmedelsstrategi av (M) till statsrådet (S) 2019/20:933 Skatteplanering i kommunala bostadsbolag av (V) till finansminister (S) 2019/20:934 Kvinno- och tjejjourers framtida finansiering av (V) till statsrådet (MP) 2019/20:936 Ambassaders omvärldsbevakning av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:942 Granskning och revision av bistånd av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:941 Statlig närvaro i hela landet av (S) till statsrådet (S) 2019/20:943 Coronavirusets konsekvenser för handeln av (M) till statsrådet (S) 2019/20:946 Stöd till punktskriftsläsande elever av (L) till utbildningsminister (S) 2019/20:948 Regeringens aviserade utredning om tillståndsprocesser för nya gruvor av (M) till näringsminister (S) 2019/20:950 och gröna obligationer av (V) till näringsminister (S) 2019/20:951 Svenska fjällkors framtid av (C) till statsrådet (S) 2019/20:952 Statens kvarvarande innehav i SAS av (SD) till näringsminister (S) § 15 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till ajourneringen och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om faktapromemoria § 4 Svar på interpellation 2019/20:289 om behoven av polisiär kontroll av olaglig taxitrafik 1 Statsrådet (S) 2 i (M) 3 Statsrådet (S) 4 i (M) 5 Statsrådet (S) 6 i (M) 7 Statsrådet (S) § 5 Svar på interpellation 2019/20:300 om bistånd som styrmedel för stärkt återvändande 8 Statsrådet (MP) 9 (M) 10 (M) 11 Statsrådet (MP) 12 (M) 13 (M) 14 Statsrådet (MP) 15 (M) 16 Statsrådet (MP) § 6 Svar på interpellation 2019/20:319 om demokratioffensiven 17 Statsrådet (MP) 18 (SD) 19 Statsrådet (MP) 20 (SD) 21 Statsrådet (MP) 22 (SD) 23 Statsrådet (MP) § 7 Svar på interpellation 2019/20:320 om statens idrottspolitiska mål 24 Kultur- och demokratiminister (MP) 25 (M) 26 Kultur- och demokratiminister (MP) 27 (M) 28 Kultur- och demokratiminister (MP) 29 (M) 30 Kultur- och demokratiminister (MP) § 8 Svar på interpellation 2019/20:191 om EU:s exportförbud för snus 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 Statsrådet (S) 34 (M) 35 Statsrådet (S) 36 (M) 37 Statsrådet (S) Försvarsberedningen som forum för förhandling 39 (M) 40 Försvarsminister (S) 41 (M) 42 Försvarsminister (S) 43 (SD) 44 Statsrådet (S) 45 (SD) 46 Statsrådet (S) 47 (C) 48 Kultur- och demokratiminister (MP) 49 (C) 50 Kultur- och demokratiminister (MP) 51 (KD) 52 Statsrådet (S) 53 (KD) 54 Statsrådet (S) 55 (L) 56 Statsrådet (S) 57 (L) 58 Statsrådet (S) Resultatet av Operation Rimfrost 59 (S) 60 Statsrådet (S) 61 (S) 62 Statsrådet (S) 63 (MP) 64 Kultur- och demokratiminister (MP) 65 (MP) Finansieringen av det civila försvaret 66 (M) 67 Statsrådet (S) 68 (M) 69 Statsrådet (S) Påföljderna för grova våldsbrott 70 (SD) 71 Statsrådet (S) 72 (SD) 73 Statsrådet (S) Extrem väderlek och klimatanpassningar 74 (C) 75 Statsrådet (S) 76 (C) 77 Statsrådet (S) Kompetensen i religionsfrågor på Sida och UD 78 (KD) 79 Statsrådet (MP) 80 (KD) 81 Statsrådet (MP) Den militära närvaron i 82 (S) 83 Försvarsminister (S) 84 (S) 85 Försvarsminister (S) Statligt ägande av medieföretag 86 (M) 87 Kultur- och demokratiminister (MP) 88 (M) 89 Kultur- och demokratiminister (MP) 90 (SD) 91 Statsrådet (S) 92 (SD) 93 Statsrådet (S) Kränkningar av religiösa ungdomar 94 (KD) 95 Kultur- och demokratiminister (MP) 96 (KD) 97 Kultur- och demokratiminister (MP) 98 (S) 99 Kultur- och demokratiminister (MP) 100 (S) 101 Kultur- och demokratiminister (MP) framtida säkerhetspolitiska relation till 102 HANS (M) 103 Försvarsminister (S) Regeringens inställning till straffrabatt 104 (M) 105 Statsrådet (S) Sanering av mark som förgiftats av militärövningar 106 (S) 107 Försvarsminister (S) Statliga medel till ungdomsidrotten 108 (M) 109 Kultur- och demokratiminister (MP) Sexuella trakasserier i Försvarsmakten 110 (M) 111 Försvarsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2019/20:261 om export- och investeringsstrategi 112 Statsrådet (S) 113 (SD) 114 Statsrådet (S) 115 (SD) 116 Statsrådet (S) 117 (SD) 118 Statsrådet (S) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020