prot · H70983 · 2020-03-06 00:00:00 — Löneläget i kvinnodominerade yrken är sämre än i andra jämförbara yrken som är mansdominerade eller könsbalanserade. Det beror bland annat på att vi har en lönebildningsmodell där industrin sätter för löneökningstakten, vilket gör det svårt för kvinnodominerade yrken att komma i kapp. Det behövs också resurser för att säkerställa konkurrenskraftiga löner för kvinnodominerade yrkesgrupper, till exempel socionomer, sjuksköterskor, undersköterskor och lärare. Hur ska vi annars klara av att möta den stora bristen på arbetskraft i vår gemensamma välfärd? Det måste naturligtvis kosta att diskriminera. Det är väldigt positivt att regeringen nu tillsätter en utredning, för det är helt ofattbart att om andra inte följer lagen blir det en påföljd, men inte om arbetsgivare inte gör det. Osakliga löneskillnader måste rättas till. När rörelsen Lön startade fick kvinnor lön bara . , , deklarerades att vi får lön . Det innebär att vi har oerhört kvar tills vi tjänar lika mycket som männen. 98 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att rikta ett tack till riksdagsledamoten för att hon lyfter fram dessa oerhört viktiga frågor. är ett av världens mest jämställda länder. Vi är inte jämställda, men vi har kommit långt i jämställdhetsarbetet. Det beror inte minst på att vi har givit kvinnor möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Vi byggde ut barnomsorgen . Vi har en föräldraförsäkring. Vi avskaffade sambeskattningen 1971 och flera strukturella hinder som stod i vägen för kvinnor att få ekonomisk egenmakt. Denna kamp är inte över. Vi behöver kämpa på för att kvinnor generellt ska få samma ekonomiska makt och självständighet som män. Men vi behöver också titta på hur friheten och möjligheterna ser ut för olika grupper av kvinnor. Kvinnor är ingen homogen grupp, och förutsättningarna ser väldigt olika ut. Exempelvis har kvinnor med funktionsnedsättning sämre möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden och är i större utsträckning ekonomiskt utsatta. Det är därför en mycket viktig fråga att jobba med. Detta gäller även utrikes födda kvinnors möjligheter, vilket riksdagsledamoten tog upp. Av utomeuropeiskt födda kvinnor står helt utanför arbetskraften, det vill säga de är varken i jobb eller i arbetsmarknadsinsatser. Det är alltså mer än var fjärde utomeuropeiskt född kvinna vars kompetens och kapacitet vi inte tar till vara. Det finns också en koppling till kampen mot våldet när vi talar om ekonomisk självständighet och egenmakt. Det är oerhört viktigt att kvinnor har möjlighet att lämna en relation, och vi måste göra det vi kan för att underlätta för kvinnor att få skydd och stöd att ta sig ur en våldsam relation. Vi ska bekämpa våldet, och en viktig del i detta är att ge kvinnor goda förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden så att de har egna pengar och kan styra över sina egna liv. Det här är viktiga frågor, och vi behöver ta ytterligare steg framåt för att bekämpa den ekonomiska ojämställdhet som fortfarande finns i . 99 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag tackar statsrådet för engagemanget och för att hon lyfter fram både funktionsnedsatta kvinnors och invandrarkvinnors situation. I Kalla fakta berättades att det är 100 000 invandrarkvinnor som står utanför arbetsmarknaden. Om de kom in med lägre lön och deltidsanställningar skulle gapet mellan män och kvinnor vara ännu större. Vi måste göra något i budgetar och satsningar. Annars kommer jämställdheten att försämras och gå bakåt i stället för framåt. På många områden gör vi stora framsteg, men inte på alla. Lagen är tydlig. Kön ska inte avgöra lön. Det har jag hört i . Ändå kan arbetsgivare lönediskriminera utan att det får några konsekvenser. Men måste arbetet påskyndas och påföljderna skärpas. Det ska kosta att diskriminera. Trots att många kvinnor har både bättre utbildning och högre befattning tjänar de i genomsnitt mindre än män. är det förbjudet att lönediskriminera, och ska arbetsgivare göra lönekartläggning för att upptäcka och rätta till osakliga löneskillnader. Ändå händer alldeles för lite. En orsak till att lagen är tandlös är att tillsynen är otillräcklig. Vi stiftar lagar här i kammaren, men tyvärr följer vi inte upp dem, vilket är ett generellt problem. Arbetsgivare som struntar i att åtgärda löneskillnader måste uppmanas att följa lagen. Om de inte gör det ska det kosta. Tillsynen är otillräcklig sedan tog över ansvaret från . JämO genomförde bland annat Miljongranskningen, där osakliga löneskillnader på 70 miljarder upptäcktes och korrigerades. Flera åtgärder måste vidtas för att lönerna ska bli jämställda och jämlika. Det är positivt att regeringen har tillsatt en utredning om tillsyn och påföljder, men det är inte tillräckligt. Mer måste göras, till exempel att kräva fler insatser för att uppnå jämställda löner. Instämmer statsrådet i att lönediskrimineringen måste åtgärdas, tillsynen öka och sanktionerna skärpas? Det nämns nästan inget om att tillsyn ska skärpas. Instämmer statsrådet också i att en ny miljongranskning bör genomföras för att sanktionerna mot arbetsgivare som bryter mot lagen ska skärpas? DO och arbetsmarknadens parter måste också arbeta mer aktivt för att motverka alla typer av diskriminering, till exempel sexuella trakasserier och övergrepp i arbetslivet. 100 Statsrådet (MP): Under förra mandatperioden skärpte vi diskrimineringslagstiftningen. Det innebär att arbetsgivare har ett ansvar att jobba aktivt med att förebygga alla former av diskriminering på sina arbetsplatser. Det handlar bland annat om lönediskriminering på grund av kön och om sexuella trakasserier. Kvinnor ska vara trygga på sina arbetsplatser. Om arbetsgivaren inte gör detta jobb händer det inte särskilt mycket. Just därför har jag tillsatt denna utredning, som bland annat ska titta på vad det ska få för konsekvenser att inte följa svensk lagstiftning. Vi ska sprida kunskap om att denna lagstiftning finns, för att på så sätt bättre stödja arbetsgivare i deras arbete. Det är en viktig del. Men det är också viktigt att säga att om man inte följer svensk lag får det konsekvenser. Jag instämmer i att detta är viktigt, även när det gäller mäns och kvinnors löner där det ibland kan förekomma lönediskriminering. Vi har ett lönegap på mellan män och kvinnor. Men den siffran säger inget om vad kvinnor faktiskt får utbetalt eftersom den inte tas hänsyn till att kvinnor jobbar deltid och är föräldralediga i större utsträckning och har nästan dubbelt så stor sjukskrivning som män. Detta påverkar såklart livsinkomsten. Man uppskattar att det skiljer i snitt i livsinkomst mellan kvinnor och män, och det är stora pengar. Jag brukar säga att pengar är makt, och makt ska fördelas jämställt. Detta är alltså viktiga frågor. I går fattade regeringen som sagt beslut om att tillsätta en kommission för jämställda livsinkomster. Den har i uppdrag att jobba brett med dessa frågor. Det är inga enkla frågor, men vi ger oss inte bara för att det är svårt. Vi måste fortsätta att driva på detta arbete. Kommissionen ska bland annat titta på det offentligas fördelning av stödåtgärder. Vi har sett att det finns en ojämställdhet i exempelvis Arbetsförmedlingens verksamhet. Till exempel kan kvinnor ha svårare än män att få insatser. Men givetvis ska offentliga insatser fördelas jämställt. Kommissionen ska också titta på hur man skapar jämställda arbetsplatser. Det är förstås också viktigt för att alla ska känna sig trygga och må bra på jobbet. Sjukskrivningstalet måste ned, och här är jämställdheten en viktig del. Det är något av det kommissionen ska jobba med. Den ska göra annat också. Det är viktigt steg att vi har tillsatt denna kommission, och jag ser fram emot att den återkommer med förslag på hur vi ska ta jämställdheten i framåt. 101 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag tackar jämställdhetsministern för bra svar. Det är bra att regeringen försöker följa upp de lagar som arbetsgivare inte följer. Det gäller dessvärre också vår egen välfärd, där stat och kommuner är arbetsgivare. Det finns många kvinnodominerade yrken, till exempel min yrkeskår, socionomer, där kvinnor, trots att de har hög utbildning som är likvärdig med männens, inte har samma lönespann. Det är såklart viktigt att locka fler män till yrket, men detta innebär inte att kvinnors lön inte ska höjas. Tvärtom ska man höja kvinnors löner så att det blir attraktivt för män att komma och arbeta i kvinnodominerade yrken. Hela lönen och halva makten har vi diskuterat och århundranden i , men vi är fortfarande inte där. Det måste till fler åtgärder för att synliggöra de strukturella löneskillnaderna i yrkesbranscherna. Jag tycker att det är dags för en jämställdhetspott i varje jämställdhetsbudget för vissa yrken som är kvinnodominerade. har kommunerna inte råd, och även om arbetsmarknadens parter – både arbetsgivare och fack – är överens finns det inte pengar. Därför är det att rätta till detta och att ha en sådan pott. Jag hoppas att ministern är överens med mig. Som vi tog upp är såklart föräldraförsäkringen och deltidsarbete en orsak. 102 Statsrådet (MP): Jag tackar återigen riksdagsledamoten för att hon lyfter upp dessa viktiga frågor, som vi behöver uppmärksamma året om, inte minst inför . Men detta är frågor som vi behöver jobba med ständigt. Det är en av våra viktigaste jämställdhetsfrågor. Jag vill lyfta upp det som riksdagsledamoten var inne på när det gäller kommunernas arbetsgivaransvar. Det är en oerhört viktig fråga. När jag var kommunpolitiker gjorde vi en låglönesatsning i den kommun där jag var verksam. Den gick främst till kvinnor, för det var de som jobbade i de yrken där det var lägre löner. Detta är en fråga som är viktig för oss politiker på nationell nivå men också på lokal och regional nivå, där man är arbetsgivare och faktiskt har möjlighet att göra sådana typer av satsningar. Sedan har vi, kanske lite överraskande, haft en diskussion här i om välfärdsmiljarderna. Det är förstås positivt att vi stärker välfärden, vilket är en viktig fråga för regeringen. Vi har under både den förra mandatperioden och skjutit till välfärdsmiljarder, och blir det ytterligare 5 välfärdsmiljarder utöver de satsningar vi har aviserat. Av dem som jobbar i kommunsektorn är kvinnor, så när vi stärker välfärden gör vi till ett starkare land. För att kunna bygga ett starkt är det oerhört viktigt att vi satsar på välfärden. För de människor som jobbar i välfärden inom kommunsektorn, som till är kvinnor, är detta de facto också en viktig del i att stärka deras möjligheter att göra ett gott jobb på sin arbetsplats. Återigen: Tack för att dessa viktiga frågor lyfts upp i riksdag! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 25 Svar på interpellation 2019/20:305 om ersättningsjobb i 103 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att de 50 ersättningsjobben i ska komma till stånd. Bakgrunden är att regeringen presenterade ett förslag om cirka 120 nya statliga arbetstillfällen i för att bidra till att ersätta de arbetstillfällen som skulle försvinna i samband med avvecklingen av Radiotjänst i . Förslaget gällde ett paket som inbegrep myndigheterna Lantmäteriet, och Statens servicecenter. Vad gäller Lantmäteriet och är dessa etableringar helt eller till stora delar genomförda. Etableringen av Statens servicecenter i , som föreslogs omfatta ca 50 arbetstillfällen, har dock ännu inte kunnat genomföras. Regeringen har vidtagit flera åtgärder kopplade till ambitionen att etablera ett kontor för Statens servicecenter i . Statens servicecenter fick i uppdrag att förbereda en lokalisering av delar av sin verksamhet till . Med anledning av uppdraget lämnade Statens servicecenter respektive två rapporter till regeringen. I rapporterna föreslog Statens servicecenter bland annat att regeringen skulle besluta om att det ska vara obligatoriskt för ytterligare myndigheter med stora produktionsvolymer att ansluta sig till Statens servicecenters ekonomirelaterade tjänster. Myndigheten bedömde att en etablering i kräver större ärendevolymer, det vill säga att fler myndigheter använder Statens servicecenters tjänster, i detta fall elektroniska beställnings- och fakturahanteringstjänster. Utan större ärendevolymer skulle en etablering av verksamhet i behöva leda till neddragningar i Statens servicecenters verksamheter på andra orter utanför . har därefter utarbetat och remitterat en promemoria med förslag till bestämmelse med innebörden att de myndigheter som regeringen genom förordning bestämmer ska vara skyldiga att ansluta sig till Statens servicecenters tjänster för elektronisk beställnings- och fakturahantering. Om detta förslag genomförs bedöms det medföra ett behov för Statens servicecenter att rekrytera ca 50 årsarbetskrafter, som enligt promemorian bör lokaliseras till . Remissvaren har kommit in, och förslaget bereds nu i . Jag har besvarat en skriftlig fråga i detta ämne från partikamrat . I mitt svar på frågan angav jag att min ambition är att i närtid återkomma med närmare besked i ärendet. Jag kan inte här i kammaren närmare precisera tidpunkt eller innebörd av ett sådant besked, men jag försäkrar att det arbetas med frågan och att ambitionen att i närtid återkomma med besked kvarstår. 104 i (M): Jag vill börja med att tacka civilministern för svaret. Bakgrunden till denna interpellationsdebatt är det löfte som regeringen gav om ersättningsjobb till och sedan den anslagsökning som kammaren beslutade om när man biföll och gemensamma budgetmotion . fattade vi här i beslut om att ersätta radio- och tv-avgiften med en allmän public service-avgift som tas ut via skatten. Beslutet innebar slutet för Radiotjänst i , som har drivit in avgiften från alla hushåll som har en tv-apparat. Medarbetarna på Radiotjänst har sett till att finansieringen av en politiskt oberoende public service har fungerat. De har på sitt sätt hjälpt till att upprätthålla ett fritt och öppet demokratiskt samhälle. Trots tidigare löften om motsatsen fanns det inte med någon finansiering för att kunna ersätta arbetstillfällena på Radiotjänst när den tidigare övergångsregeringen lade fram sin budgetproposition . Däremot valde att bifalla och gemensamma budgetmotion , där det fanns en anslagsökning till , Lantmäteriet och Statens servicecenter för att dessa myndigheter skulle tillskapa 120 ersättningsjobb i . När Radiotjänst i slutligen lades ned , , saknades ännu 50 av dessa utlovade ersättningsjobb. Lantmäteriet och skattemyndigheten har uppfyllt eller är på väg att uppfylla sina åtaganden, men när det gäller Statens servicecenter har den utlovade nyetableringen i ännu inte blivit av. Många ställer sig nu frågan varför tjänsterna inte är tillsatta enligt utställda löften från regeringen, då har anslagit medlen. I tidningen , som är , kunde man strax före nyår läsa en intervju med , som då var ordförande för på Radiotjänst. Han uttalade sig så här i intervjun: ”Politikerna har inte hållit vad de lovade. Jag får inga klara besked. ’Vi jobbar på det’ är det enda svar jag får när jag kontaktar dem”. Vill statsrådet kommentera synpunkten att man upplever att regeringen inte har hållit vad den har lovat i denna fråga? 105 Statsrådet (S): Först vill jag verkligen understryka att regeringen menar allvar med sin ambition att presentera ett förslag som innebär fler arbetstillfällen till . Det viktiga är att det blir bra, både för och för statsförvaltningen. Det är viktigare än att det snabbt kommer fram ett besked. När det gäller Statens servicecenter och underlaget för de tjänster som det handlar om kan jag säga att den finansiering som åberopar bara täckte en del av denna etablering. Det handlade om lokaler och utbildningsinsatser, inte jobben. är det alltså så att det måste finnas ett underlag för att Statens servicecenter ändå ska kunna lokaliseras dit. Det är precis detta som regeringen arbetar med för tillfället. 106 i (M): Låt mig gå tillbaka till det svar på min interpellation som statsrådet har avlämnat. Jag kan tycka att det är mycket märkligt att regeringen nu väljer att koppla en nyetablering i till krav på större ärendevolymer för Statens servicecenters tjänster. Statsrådet anför i sitt svar: ”Utan större ärendevolymer skulle en etablering av verksamhet i behöva leda till neddragningar i Statens servicecenters verksamheter på andra orter utanför .” Jag vill betona att krav på utökade ärendevolymer inte fanns vare sig när regeringen gav löftet om ersättningsjobb eller då beslutade om anslagsökningen för . Oavsett detta skulle verksamheten etableras i . Jag blir också konfunderad när statsrådet menar att det är verksamheter på orter utanför som skulle behöva göra neddragningar om verksamhet flyttas till . Varför är det regeringens önskan att freda verksamheten i ? Vidare är det också märkligt att det inte verkar vara självklart att en nyetablering hamnar i även om det skulle vara så att ärendevolymerna ökar. Om ärendevolymerna för Statens servicecenter ökar så att det medför ett behov av att nyrekrytera 50 årsarbetskrafter anför statsrådet i sitt svar att dessa bör lokaliseras till . Statsrådet kan väl inte mena bör. Det måste väl vara så att de ska lokaliseras till ? 107 Statsrådet (S): Låt mig understryka ett par saker. Det ena är att etableringen av Statens servicecenters tjänster till handlar om en utökad volym för Statens servicecenter. Det innebär att det, enligt det förslag som regeringen kommer att lägga fram, är myndigheterna som tillsammans med Statens servicecenter har att leverera detta – det är inte från andra verksamheter i Statens servicecenter. Skulle vi göra det skulle det innebära att vi flyttar jobb från orter som och , och det är inte aktuellt att göra det. Det som beredningen handlar om gäller underlag för dessa fakturatjänster med mera från övriga myndigheter. Det är alltså viktigt att detta blir bra, att detta underlag finns och att vi kan presentera ett förslag som faktiskt är heltäckande. Därför spelar det roll att vi gör en bra beredning av detta och att vi kan presentera fler tjänster till , som vi har sagt, samt att vi har kunnat se att det också är en ärendevolym som faktiskt är tillräcklig för att kunna bedriva en verksamhet där. 108 i (M): Trots att hoppet är det sista som överger en börjar jag nu känna en misstro när det gäller om regeringen verkligen kommer att leverera de ersättningsjobb som man så högtidligt lovade . När jag läser årsredovisningen för Statens servicecenter kan jag konstatera att man hade etablerat verksamhet inom administrativa tjänster i . Inte med ett ord nämndes ett eventuellt arbete med att tillskapa verksamhet i , trots regeringens löfte och beslut. Som vän av ordning kan man fråga sig vad detta beror på. För att söka svar på detta gick jag in och läste regleringsbrevet för myndigheten . Döm om min förvåning, men regeringen skriver ingenting om kravet på myndigheten att tillskapa en nyetablering i . Det enda man skriver om är anslagsposten som beslutade om. Och i detta sammanhang skriver man att anslagsposten får användas för utgifter för att finansiera etableringen. Man skriver får användas och inte ska användas. Sedan tänkte jag att man väl ändå måste ha sagt något i regleringsbrevet – 2020. Jag tog därför fram det också. Men inte heller i årets regleringsbrev säger regeringen någonting om krav på myndigheten att uppfylla de löften som gavs . Statsrådet säger i sitt svar att hon lovar att återkomma med besked i frågan i närtid. Vad avser statsrådet med närtid? Är det , , några månader eller ? 109 Statsrådet (S): Det är egen slutsats att hysa misstro. Jag hyser inte denna misstro. Vi arbetar med att se till att detta blir bra. Det innebär att det ska bli bra för , som har utlovats tidigare, och för statsförvaltningen. Statens servicecenters tjänster är avgiftsfinansierade, och det är viktigt att detta är en beredning som håller hela vägen tillsammans med de myndigheter som det handlar om. Vi har sagt att vi ska se till att detta blir en bra etablering. Dessutom vill jag verkligen upprepa att den finansiering som fanns i M-KD-budgeten bara var en del av finansieringen för att kunna klara detta. Här krävs en bra analys och en bra beredning för att få fram ett förslag som håller. Staten och regeringen menar nämligen allvar med att se till att det ska finnas en närvaro från myndigheter på olika sätt i hela landet. Där är viktigt. Jag kan också understryka att vi återkommer i närtid med ett förslag. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:RB3 Förslag till ändring i lagen (1988:1385) om riksbank till stöd för samarbete med internationella organ 2019/20:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten med anledning av skr. 2019/20:77 om det kommunala utjämningssystemet 2019/20:3503 av m.fl. (V) 2019/20:3504 av m.fl. (KD) 2019/20:3505 av m.fl. (C) § 27 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2019/20:375 Betygsinflationen av (SD) till utbildningsminister (S) § 28 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 11 anf. 9 (delvis), av talmannen därefter till och med § 14 anf. 37 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 22 anf. 82 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot § 3 Anmälan om ersättare för statsråd § 5 Anmälan om kompletteringsval § 6 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 7 Anmälan om faktapromemoria § 8 Anmälan om granskningsrapport § 9 Ärenden för hänvisning till utskott § 10 Svar på interpellation 2019/20:293 om åtgärder mot almdöden 1 Miljö- och klimatminister (MP) 2 (SD) 3 Miljö- och klimatminister (MP) 4 (SD) 5 Miljö- och klimatminister (MP) 6 (SD) 7 Miljö- och klimatminister (MP) § 11 Svar på interpellation 2019/20:315 om information om klimatkrisen 8 Miljö- och klimatminister (MP) 9 (V) 10 Miljö- och klimatminister (MP) 11 (V) 12 Miljö- och klimatminister (MP) 13 (V) 14 Miljö- och klimatminister (MP) § 12 Svar på interpellation 2019/20:246 om tillstånd för kamerabevakning 15 Justitie- och migrationsminister (S) 16 BORIANA (M) 17 Justitie- och migrationsminister (S) 18 BORIANA (M) 19 Justitie- och migrationsminister (S) 20 BORIANA (M) 21 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2019/20:316 om barn och ungdomar som utsätts för grova brott 22 Justitie- och migrationsminister (S) 23 (SD) 24 (SD) 25 Justitie- och migrationsminister (S) 26 (SD) 27 (SD) 28 Justitie- och migrationsminister (S) 29 (SD) 30 Justitie- och migrationsminister (S) § 14 Svar på interpellation 2019/20:340 om valsedelssystemet 31 Justitie- och migrationsminister (S) 32 (SD) 33 (SD) 34 Justitie- och migrationsminister (S) 35 (SD) 36 (SD) 37 Justitie- och migrationsminister (S) 38 (SD) 39 Justitie- och migrationsminister (S) § 15 Svar på interpellation 2019/20:351 om hatbrott mot svenskar 40 Justitie- och migrationsminister (S) 41 (SD) 42 Justitie- och migrationsminister (S) 43 (SD) 44 Justitie- och migrationsminister (S) 45 (SD) 46 Justitie- och migrationsminister (S) § 16 Svar på interpellation 2019/20:207 § 17 Svar på interpellation 2019/20:210 om utnyttjandet av samordningsnummer 47 Finansminister (S) 48 (M) 49 Finansminister (S) 50 (M) 51 Finansminister (S) 52 (M) 53 Finansminister (S) § 18 Svar på interpellation 2019/20:213 om kemikalieskattens påverkan på den cirkulära ekonomin 54 Finansminister (S) 55 (KD) 56 (KD) 57 Finansminister (S) 58 (KD) 59 (KD) 60 Finansminister (S) 61 (KD) 62 Finansminister (S) § 19 Svar på interpellation 2019/20:303 om reseavdraget och skatt på drivmedel 63 Finansminister (S) 64 BORIANA (M) 65 Finansminister (S) 66 BORIANA (M) 67 Finansminister (S) 68 BORIANA (M) 69 Finansminister (S) § 20 Svar på interpellationerna 2019/20:307 och 308 om RUT-avdraget 70 Finansminister (S) 71 (V) 72 (V) 73 Finansminister (S) 74 (V) 75 (V) 76 Finansminister (S) 77 (V) 78 (V) 79 Finansminister (S) § 21 Meddelande om svar på interpellation § 22 Svar på interpellation 2019/20:311 om bränsle- och fordonsskatter 80 Finansminister (S) 81 (M) 82 Finansminister (S) 83 (M) 84 Finansminister (S)