prot · H709114 · 2020-04-29 00:00:00 — Också här kan civilsamhällets organisationer vara en bra samarbetspartner. står ofta fysisk aktivitet på programmet på många pensionärsföreningars agenda. Det goda samhället skapar vi tillsammans. I detta anförande instämde (M). 55 (SD): debatterar vi idrott, det civila samhället och folkbildning, som utgör tre stora block inom kulturpolitiken. De har många egenskaper gemensamt, inte minst i dessa tider. Civilsamhället hjälper till med läxor och matinköp. Idrotten bidrar med gemenskap och folkhälsa. Folkbildning möjliggör för fler att hjälpa till inom vården. Detta betänkande är ovanligt stort, och det är omöjligt att debattera hela innehållet och alla reservationer som vi har. Jag kommer därför att tala övergripande om vår syn på civilsamhälle, idrott och folkbildning. Till att börja med yrkar jag bifall till reservation 14 om idrottsanläggningar. I dessa coronatider märks det tydligt hur mycket socialt umgänge och inte minst fysisk aktivitet betyder för oss. Idrotten har alltid varit en stor del av mitt liv, redan från tidig ålder. När nu idrotten brottas med utmaningen att vi ska isolera oss hittar vi nya sätt att röra på oss. Digitala träningspass som utförs i vardagsrummet i stället för gruppträning på gymmet har för många blivit en ny rutin. Utomhusgym och utomhusträning i närmaste park har ersatt inomhusträning på gym. Vi har tvingats ställa om vårt sätt att träna, men det har visat sig gå hyfsat bra. lovade regeringen tillsammans med utskottets ordförande som skulle komma idrotten till del till följd av effekterna av coronaviruset. Det tog innan principerna om hur medlen skulle fördelas och vem som skulle göra det. finns dock detta på plats. Det finns nog ingen som ifrågasätter idrottens roll och viktiga arbete. Det man däremot kan ifrågasätta är regeringens brist på dialog med oppositionspartierna i kristider som dessa. Vem och vad som ska få direktstöd och hur det ska ske är en dialog som vi gärna hade deltagit i. Så blev dock inte fallet, vilket vi beklagar. Idrotten står inför en del utmaningar när vi har lämnat coronakrisen bakom oss. Många av de idrottsanläggningar som används är i stort behov av renovering. Det är i regel kommunerna som ansvarar för idrottsanläggningarna, och vi vet att kommunerna inte har råd att prioritera renoveringar av redan fungerande idrottshallar även om de är i mycket dåligt skick. Civila samhället inklusive idrott och folkbildning I har man löst problemet med en lokal- och anläggningsfond. Det är en fond från vilken man söker pengar eller medel för en renovering, och man kan få stöd till en del av renoveringskostnaden. Fonden bidrar även med arkitekthjälp. Den kan hjälpa till med moderna lösningar för att befintlig lokal ska kunna erbjuda fler innovativa rörelseplatser. Utskottet besökte fonden för att inhämta inspiration. Jag beklagar verkligen att inte fler partier tyckte att detta kan vara en öppning och en möjlighet för kommunerna att renovera fler idrottsanläggningar här i . Fysisk och psykisk ohälsa kan vi motverka genom rörelse och umgänge. Jag hoppas att idrottsrörelsen snabbt kan återgå till normal verksamhet med tävlingar, träningskollon, tränarutbildningar med mera så fort pandemin är över. Civilsamhället visar sin bästa sida under kriser. Vi hjälper varandra och dem som isolerar sig. Grupper bildas för att erbjuda matinköp eller producera skyddsutrustning. Det civila arbetet blir en självklarhet när samhället skriker efter hjälp. Det har vi sett flera exempel på, och insatserna går , med hjälp av sociala medier, väldigt snabbt att samla ihop. Utan den ideella kraftsamling som visar sig hade vi haft mycket svårare att möta den här krisen. Utan det civila samhället hade vi inte haft föreningar som ställer upp med hjälp till de mest behövande. Civilsamhället har enligt många kvaliteter som är viktiga för att bygga ett gott samhälle. De insatser som enskilda personer och olika föreningar inom civilsamhället gör kan bidra till att stärka det sociala kapitalet i samhället som helhet, som dessa också kan ha stor betydelse för exempelvis kunskapsutveckling, folkhälsa, demokrati och kulturarvets bevarande. En viktig faktor för att allmänhetens stöd för offentligfinansierat stöd till det civila samhället ska kunna upprätthållas är att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av sådant stöd ska uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Vi har folkbildningen att tacka för mycket när det gäller demokratiseringsprocessen i vårt land. Under dess tidiga år hade folkbildningen en avgörande betydelse för de mindre välbärgades chanser att nå bildning och personlig utveckling, vilket i sin tur var en viktig grund för den fortsatta demokratiseringsprocessen. Som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ och som en väg till social gemenskap samt spridare av lusten att lära har folkbildningen även en viktig roll i vårt samhälle. För att få stöd måste man ha en samverkan med en folkbildningsaktör. Det har därför varit svårt för små aktörer och rörelser att kunna ta del av de medel som finns att ansöka om för att utöka sin verksamhet. Systemet har inte varit välfungerande. I det system som har gällt har folkbildningsaktörerna kunnat vägra vara fadder och därmed se till att nya aktörer inte kunnat komma in och få del av de statliga anslagen. Vi som parti har uppmärksammat och påpekat det här. Vi motionerade även om en förändring på området i vår kommittémotion om folkbildningsfrågor . presenterade att man ändrar om systemet genom att ta bort kravet på samverkan med befintlig statsbidragsmottagare och i stället införa en försöksperiod . Civila samhället inklusive idrott och folkbildning Det här visar värdet av oss som oppositionsparti – vi kan vara med och säkra att bidragsgivning och system kring är välfungerande, så att medborgarna kan ha hög tillit till dem. 56 (C): Jag står förstås bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6. I dessa tider av kris orsakad av och covid-19 känns det speciellt att stå här och diskutera detta betänkande. Men betänkandet, som handlar om det civila samhället inklusive idrott och folkbildning, visar sig innehålla många viktiga delar om hur samhället ska kunna fungera under och efter en kris. Varje människa måste kunna bidra efter egen förmåga och få förutsättningar att vara delaktig i samhällslivet. Civilsamhället är ofta snabbt på plats när det uppstår behov av organiserat samarbete mellan människor. För att ge civilsamhället bättre förutsättningar anser att det bör utredas hur avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer kan breddas. När en idéburen organisation vill samarbeta med det offentliga för att göra samhällsinsatser uppstår ibland svårigheter som beror på att det inte finns tydliga modeller, likt upphandlingsreglerna, att använda. Det kan finnas oklarheter om olika juridiska upplägg, vilket kan göra att samarbetet riskerar att inte bli av. Därför vill vi i utveckla modeller för ett sådant partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga. Då ges möjligheter för fler samarbeten att komma till stånd. Det finns också områden som av tradition varit föreningsdrivna verksamheter men som har fått nya aktörer i form av entreprenörer. Det kan till exempel handla om återvinning av produkter eller sportarrangemang. Det har gjort att det har uppstått en marknad där det tidigare inte funnits någon. Detta skapar svårigheter för dem som arbetar ideellt, till exempel när myndigheter kräver marknadshyra för att låta en förening utnyttja mark. Detta riskerar också att urholka föreningsrätten. För oss leder det här till att det är dags för en föreningsrättsutredning med syftet att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna. I den bör till exempel frågan om att utvidga regeln om halvt prisbasbelopp, som gäller för idrottsföreningar, till att också gälla övriga allmännyttiga föreningar ingå. Vi kan också se att det finns hinder i systemen för ökad integration. Vi vill alltid se till individen, oavsett om det är så att en person troligen kommer att få stanna i eller inte. Vi vill att den enskilda människan ska få utvecklas genom bland annat samröre med det civila samhället. Det handlar om bildning och inte bara utbildning. vill förbättra möjligheterna för det civila samhället att göra samhällsinsatser. Ett sätt är bättre kunskap om de utmaningar som finns i samhället. Här kan det offentliga bli mycket bättre på att samarbeta med det civila samhället. Det måste också finnas tillgång till samlingslokaler till rimlig kostnad även i städer för att möjliggöra denna typ av aktiviteter. Därför behöver det offentliga på alla nivåer bli bättre på att tillgängliggöra sina lokaler för föreningslivet på tider som annars är outnyttjade. Civila samhället inklusive idrott och folkbildning De som ideellt bidrar till samhället med sitt engagemang måste ha goda förutsättningar för det. Det finns ett problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationer. De gör att verksamheten blir svårstyrd, eftersom det behövs ett grundstöd för att kunna söka projekt och inte minst för att kunna utveckla sin verksamhet. För att stärka civilsamhällets möjligheter att vara mer snabbt och flexibelt och kunna ta sig an samhällets utmaningar vill vi se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga. Vi som är här är intresserade av politik och vill förbättra samhället utifrån våra ideologier. Några av oss har också ett stort idrottsintresse. Ska vi vara ärliga är nog idrottsintresset större än det politiska intresset i landet under normala tider, men just nu kan det vara tvärtom. när all publik idrottsverksamhet ligger nere i hela världen märker många av oss hur viktig idrotten är både för åskådare och för utövare. Idrott har mycket att ge i form av hälsa, glädje och samvaro. Därför bör ett brett idrottsliv främjas i hela landet, så att både etablerade och nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler. För personer med funktionsnedsättning kan det ibland vara svårt att hitta en lämplig idrottsaktivitet. Parasport kan vara en väg in i fysisk aktivitet. Men det är långt ifrån alla ungdomar som har möjlighet att delta i den idrott som finns på orten eller i den idrott de brinner för. Har man en funktionsnedsättning kan man till exempel behöva färdtjänst för att komma till träningen. Man kan behöva en ledsagare för att kunna delta. Man kan behöva speciella hjälpmedel. Man kan också behöva en ledare som är kunnig i parasport. Det är kommunerna som beviljar färdtjänst. Många godkänner inte detta. Inte heller godkänner man ledsagare eller inköp av hjälpmedel. Utbildning av ledare för parasport är något självklart, men det är också viktigt att komma ihåg att det här är något för kommunernas nämnder och styrelser för idrott att ta på allvar. Det finns, med andra ord, flera saker som måste förbättras och förändras. Alla barn behöver aktiveras, och personer med olika funktionsnedsättningar behöver det mer än andra. För dessa ungdomar finns oöverstigliga hinder som samhället bär ett ansvar för att undanröja. har flera domstolsprövningar av buller lett till försämrade möjligheter för idrotten. Det grundar sig i allmänna råd kring buller, där buller från idrottsanläggningar jämställs med industribuller. Då ska man egentligen fundera: Är det buller när barn leker? För idrott gäller en gräns på , för vägbuller en gräns på . Vägen bredvid idrottsplatsen får alltså bullra mer än vad barnen gör. Detta har medfört att vissa idrottsanläggningar redan har fått inskränkningar i verksamheten och att fler anläggningar hotas av samma sak. Det är också högre krav för motorbanor än för till exempel väg- och flygtrafiken, vilket innebär att vägen till motorbanan får bullra mer än själva motorbanan. Civila samhället inklusive idrott och folkbildning Idrottens betydelse för såväl enskilda människor som samhället är ovärderlig. Därför behöver få i uppdrag att se över de allmänna råden om buller kopplade till motorbanor och de idrottsanläggningar som lyder under definitionen industribuller. Syftet ska förstås vara att underlätta för verksamheten som bedrivs där. Idrott är bra för både det fysiska och det psykiska välbefinnandet. Därför är det bland annat viktigt att ta reda på varför flickor slutar idrotta så . Vi vill att det tillsätts en utredning som tar fram förslag till lösningar på att flickor slutar så tidigt samt att får ett tydligt uppdrag att uppnå jämställdhet även inom svensk idrott. Även den befintliga skattelagstiftningen, som gör det dyrare och svårare att sponsra damidrott än herridrott, bör ses över i detta sammanhang. Närhet till idrott och friluftsliv är viktigt för att fler ska ha möjlighet att vara aktiva. Det kan handla om bland annat närhet till idrottsplatser eller tillgång till skidspår i ett närliggande naturområde. Det behöver på många håll också tas ökad hänsyn till behovet av idrottsytor i stadsplaneringen. Då kommer vi tillbaka till det här med buller. Lägger man en idrottsyta inne i staden bullrar den för mycket, och så måste man stänga ned den. Kontakter med andra och bildning är centralt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Här spelar civilsamhällets alla delar en viktig roll. Ett exempel är folkbildningen, där vi skapar rum för reflektion och gemensamt får djupare kunskap om vår värld. Bildning vidgar våra vyer och gör oss friare. Samhället berikas när goda möjligheter finns för människor att gå samman och lära sig mer om något ämne gemensamt. Här bidrar folkbildningen med en struktur som understöder bredd i bildningsverksamheten. Denna verksamhet fyller en viktig funktion i samhället och kan inte ersättas av utbildningar som arrangeras av det offentliga eller utbildningsföretag. 57 (V): Den här debatten ska handla om en bred palett av frågor inom idrott, civilsamhälle och folkbildning. Tyvärr är det inte riktigt möjligt att hinna fördjupa sig i alla de delarna. Mitt fokus kommer att bli idrotten, där vi har flera förslag med i betänkandet. Idrottssverige står inte stilla men näst intill. Tävlingsverksamheten är inställd för vuxna, och träning kan inte genomföras på samma sätt som . behöver vi mer än någonsin komma ut och röra på oss. Alla barn och ungdomar behöver sina rutiner och möten med kompisar. Vi vet att risken nu är stor att många kommer att drabbas av ohälsa i det här läget, och där kan verkligen idrotten göra skillnad. Tyvärr har föreningarna tappat sponsorer när företagen har försämrad ekonomi, och många förlorar sina intäkter när de inte kan sälja matchbiljetter och måste ställa in ungdomscuper. De 500 miljoner som ska fördelas är ett välkommet tillskott. Men det måste också till insatser från nivå för till exempel hyror för planer och hallar. För är det centralt att det finns goda möjligheter till idrottande för människor i alla åldrar, oavsett bakgrund och ekonomiska förhållanden. Det handlar om rätten till en god hälsa och en meningsfull fritid och möjlighet att få ett socialt sammanhang. Civila samhället inklusive idrott och folkbildning Det handlar om en bred palett av insatser som behövs för att skapa de bästa förutsättningarna för människor att leva ett aktivt liv. Vi menar att plats för idrott och rörelse måste finnas med som en viktig komponent i samhällsplaneringen och har tidigare motionerat om förändringar i för att detta ska bli verklighet. Föreningslivet behöver i ett tidigt skede få lämna synpunkter när nya bostadsområden ska planeras. I en rapport från SKL, Kommuner och Landsting, 2014 visade det sig att antalet idrottsanläggningar har varit relativt medan befolkningen har ökat med över 1 miljon personer. Många av de hallar som byggdes har dessutom stora renoveringsbehov. sammanställde en rapport om läget i kommunerna. Det visade sig att nästan hälften av landets kommuner upplevde brist på träningstider. Problemet fanns i både stora och små kommuner, och föreningarna uppgav att de inte kunde ta emot alla barn som var intresserade av att idrotta på grund av svårigheterna att få tillgång till träningstider och träningsplats. Det är väldigt olyckligt när vi ser att stillasittandet ökar bland barn. Utifrån de siffor som togs fram av kunde vi också dra slutsatsen att kommuner och föreningar behöver göra satsningar för att få flickor att motionera mer eftersom de bara var hälften så aktiva som pojkarna. När nya idrottsytor ska planeras behöver en jämställdhetsanalys göras. Det ska vara självklart att ta reda på vilka aktiviteter tjejerna i kommunen vill ha. För att komma till rätta med den här situationen vill införa ett miljardstöd för idrottsanläggningarna. Med hjälp av statlig medfinansiering kan kommunerna investera i nybyggnation eller modernisering av en befintlig idrottsanläggning som motsvarar behovet i den enskilda kommunen, och förslaget fanns med i vår budget . Äldre är en annan grupp som ofta förbises när det gäller idrott. Just nu är det inte möjligt för dem att delta i gruppträning. Men när vi kan återgå till mer normala förhållanden ser vi att regeringen behöver återkomma med förslag på hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet kan säkras i hela landet. Forskningen visar att det är möjligt att bygga muskelmassa . Äldre som tränar aktivt på olika sätt mår bättre. Det handlar förstås inte bara muskelmassa utan fysisk aktivitet ger också rörlighet och balans. Det är något som väsentligt kan minska antalet fallolyckor bland äldre. Det är extra viktigt för kvinnor eftersom de riskerar att skadas i högre grad än män vid fallolyckor. Träning för äldre bidrar på så sätt både till en höjd livskvalitet och till minskade sjukvårdskostnader. Vi har tidigare motionerat om att avsätta särskilda pengar för äldres idrottande. ser också ett behov av att stärka möjligheterna till idrottande för personer med funktionsnedsättning. Var femte person som har en funktionsnedsättning motionerar aldrig, enligt siffor från . Det är dubbelt så höga siffror som för övriga i den åldern. Ohälsa är nästan tio gånger vanligare bland personer med funktionsnedsättning jämfört med befolkningen i övrigt, enligt . Det är väldigt allvarliga siffror som vi behöver ta till oss. finns en hel del hinder för att personer med olika funktionsnedsättningar ska få samma möjlighet till motion och idrottande som andra. Vi hörde här tidigare att representant också nämnde en del av detta. Det kan handla om rent fysiska hinder i form av idrottsanläggningar som inte är anpassade. Det kan vara så att man bor på en mindre ort och det saknas organiserad föreningsidrott inom parasportgrenar. Civila samhället inklusive idrott och folkbildning Den försämrade rätten till assistans sätter käppar i hjulet för dem som behöver stöd för att kunna utöva sin sport, och för den som bor på ett särskilt boende kan det vara låg bemanning som skapar problem. Det kan också finnas en känsla av osäkerhet och utanförskap som gör att man inte vågar bege sig till föreningen och pröva på en idrott. Det behövs med andra ord insatser på flera olika områden och inblandning av såväl stat som kommun och föreningsliv för att komma till rätta med det. Parasporten kan delas in i tre kategorier: sport för personer med rörelsehinder, för dem med synnedsättning och för dem med intellektuell funktionsnedsättning. är det som ansvarar för att fördela de statliga medlen till de olika specialidrottsförbunden. Traditionellt har parasporterna och därmed idrottare med funktionsnedsättning varit organiserade i ett eget förbund. Men finns en målsättning och ett arbete med att föra ut dessa idrotter till respektive idrottsförbund. Den här utvecklingen leder förhoppningsvis till att parasporten tar mer plats och att fler föreningar engagerar sig för tillgänglighetsfrågor och gör plats för alla idrottsintresserade. Vi tycker att det skulle vara av intresse att utreda huruvida riktade bidrag från politisk nivå till parasporten kan vara en väg att stärka ställningen och öka incitamenten för fler föreningar att satsa för att i förlängningen få fler idrottsutövare inom parasporten. Flera av sporterna är väldigt kostnadskrävande. Exempelvis kostar en rullstol specialbyggd för rugby runt . För den som är blind och behöver en ledsagare för till exempel skidåkning eller löpning blir det väldigt kostsamt. Färdtjänsten är ytterligare ett hinder och en kostnad. Vi vet också att familjer med barn med funktionsnedsättning dessutom har lägre inkomster än genomsnittsfamiljen. Allt det talar för att parasporten behöver en stärkt ekonomi. Vi föreslår att regeringen ska utreda konsekvenser av och förutsättningar för att vi i den statliga anslagstilldelningen fastställer en bidragsnivå till parasporten. Jag yrkar bifall till min reservation 8. Jag vill här på slutet också säga några ord om villkoren för civilsamhället. Jag tror att jag hinner med det. Det organiserade civilsamhället är en viktig del i samhällsbygget. Civilsamhällets organisationer bidrar i sin roll som röstbärare till att en mångfald av idéer och uppfattningar synliggörs och till att intressen och uppfattningar hos olika grupper i befolkningen företräds i offentligheten. Civilsamhället har även en viktig roll i kristider då ideellt engagemang och medmänsklighet fungerar som en motvikt till polarisering och motsättningar. När kulturen, idrotten och näringslivet har fått stödpaket har tyvärr civilsamhället blivit bortglömt av regeringen. Jag hoppas att vi snart får se insatser för den här viktiga sektorn. 58 (KD): Det civila samhällets gemenskaper – föreningar, organisationer, trossamfund och sociala företag – spelar en stor och viktig roll för vårt samhälle. I kristider som den pågående coronapandemin blir detta särskilt tydligt. De offentliga åtgärder och rekommendationer som vidtagits för att minska smittspridningen av det nya coronaviruset har inneburit ökad isolering, ensamhet och risk för utsatthet men också risk för arbetslöshet. Ideella samtalslinjer som och Mind har i spåren av pandemin sett en kraftig ökning av antalet samtal. Dessa samtalslinjer är ett ovärderligt stöd för många, och de måste värnas. Civila samhället inklusive idrott och folkbildning Det civila samhället påverkas, precis som näringslivet, negativt ekonomiskt under pandemin. Intäkterna till organisationerna minskar när exempelvis secondhandbutiker behöver stänga, när evenemang ställs in och när lägerverksamhet och lokaler kanske inte går att hyra ut. När evenemang som innebär folksamlingar ställs in minskar också möjligheten till pengainsamlingar och försäljning. Den ovissa tiden gör också att företag minskar sitt givande. För att organisationer inom det civila samhället ska klara och överleva den pågående krisen föreslår som enda parti ett omfattande krispaket inom detta område. Vi föreslår att gränsen för skattereduktion för gåvor höjs till . Vi föreslår att ett kostnadsstöd införs inte för bara företag utan också för ideella organisationer som har tappat intäkter. Vi ger riktade medel till och Mind, och vi vill därtill att statliga lånegarantier ska gälla även för organisationer i det civila samhället. Vi kristdemokrater står upp för det civila samhället – inte bara i kristider. Det är därför vi i det aktuella betänkandet bland annat föreslår att lagrummet för idéburet offentligt partnerskap, så kallat IOP, måste förtydligas. IOP är en samverkansmodell mellan det offentliga och den idéburna sektorn med en social inriktning. Modellen funkar så att parterna identifierar ett samhällsproblem där den idéburna aktören har ett unikt angreppssätt i frågan som inte kan åstadkommas av någon annan, offentlig aktör. IOP har bland annat varit framgångsrikt för att motverka våld i nära relationer, för att minska hemlöshet och för att stärka integrationen av nyanlända.