prot · H709146 · 2020-08-20 00:00:00 — Regeringen har även tillfört medel för extra platser inom regionalt yrkesvux, och folkhögskolan som också utbildar inom livsmedelsproduktion och gröna näringar. Sammantaget stärker dessa satsningar kompetensen och bidrar till att trygga livsmedelsförsörjningen som arbetslösheten motverkas. Regeringen har också låtit utreda hur både vuxenutbildning och gymnasieskola bättre ska kunna bidra till kompetensförsörjning. Betänkandet är just nu ute på remiss. Regeringen arbetar också aktivt för att förstärka kompetensförsörjningen för arbetsuppgifter som kräver kortare utbildning. avsattes för att under ledning kompetensutveckla arbetslösa och nyanlända till bristyrken i de gröna näringarna. har också tillförts för att förstärka ett befintligt uppdrag som syftar till att underlätta matchning av arbetslösa till de gröna näringarna. Livsmedelsstrategins mål om en ökad och hållbar livsmedelsproduktion beslutades och ska uppnås 2030. För att nå målet med livsmedelsstrategin behöver vi arbeta vidare genom den handlingsplan för livsmedelsstrategin som jag redan har nämnt, men också genom hur vi utformar åtgärder och insatser under kommande period för den gemensamma jordbrukspolitiken som startar . Det är genom detta långsiktiga och kontinuerliga arbete och med målet i fokus vi kan nå det till 2030. 51 (M): Tack, ministern, för det utförliga svaret! Jag betvivlar inte att ministern i sitt arbete och sitt uppdrag har de absolut godaste av intentioner. Det vill jag uppriktigt säga. Men problemet är, vilket jag också beskriver i interpellationen, att det inte blir något resultat som våra företagare inom de gröna och blå näringarna kan dra nytta av. Ministern har ännu inte svarat fullt ut på interpellationen. lantbrukare väntar fortfarande på att få veta när de på gårdsnivå kommer att få se faktiska effekter av den beslutade livsmedelsstrategin. är det, som ministern sa, beslutat om 122 miljoner till 2025 och 114 miljoner till . Det är 846 miljoner. har också fått 11 miljoner för att matcha in nyanlända. har fått 150 miljoner för kompetensutveckling av arbetslösa och nyanlända, och satsningen på vattenbruk har fått 7 miljoner . Jag tror att jag har räknat rätt när jag får det till . Ännu har lantbruken dock inte sett röken av några pengar. LRF har skrivit ett öppet brev till statsministern och statsrådet. De undrar om det inte är dags nu att regeringen på riktigt står upp för den svenska livsmedelsstrategin, som riksdag, regering och de gröna näringarna tillsammans har beslutat om. Detta är en mycket relevant fråga. Ministern säger i sitt svar att livsmedelsstrategin är en prioriterad fråga för regeringen. Men varför ser vi då inte en kraftsamlad regering runt statsrådet som driver på för att öka företagens lönsamhet? självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel är bland de lägsta i hela och fortsätter att sjunka på grund av dålig lönsamhet. Livsmedelsförsörjning är grundläggande för att återuppbygga totalförsvaret i det försvarsbeslut som ska fattas . Men var är försvarsministern? Satsningen på vattenbruk grusas rejält på grund av att det tar år att få fram ett miljötillstånd. Investerarna flyr till våra grannländer där tillstånden bara tar några månader. Men var är civilministern? När de stora laxfabrikanterna vill etablera sig på kusten, när matproducenter behöver säkrare vägar och när skaldjurstransporterna behöver nå exportleden snabbare, var är då infrastrukturministern? När företagen kämpar med lönsamheten i coronakrisens kölvatten lyser näringsministern med sin frånvaro. Regeringspartnern skanderar i stället i att skattetrycket ska öka. Jag håller med om att vi i kriser måste säkra frihandeln. Våra lantbrukare producerar de säkraste och mest högkvalitativa livsmedlen, men de borde vara handelsministerns, EU-ministerns och statsministerns stolthet att lägga fram i varje samtal för att öka vår export. Men var är de? behöver hopp och framtidstro. De behöver en regering som tror på företagsamheten inom de gröna näringarna och förstår att allting hänger ihop. Frågan kvarstår därför, fru talman: När kommer våra svenska lantbruk att få se glädjande resultat på gårdsnivå? 52 Statsrådet (S): Tack, , för ytterligare en väldigt viktig fråga! Den lämpar sig väl för fortsatt debatt. Denna fråga har varit högaktuell under regeringens hela tid vid makten. Under förra mandatperioden lyckades man någonsin samla både politiken och näringen kring en livsmedelsstrategi. Detta är väldigt viktigt. När nu väldigt förtjänstfullt räknade upp de åtgärder som finns i handlingsplan 2, som gäller från detta år och framåt, glömmer hon i och för sig att säga att vi under den förra mandatperioden satsade mer än 1 miljard. Till det kommer exempelvis den kompensation på nästan 1 ½ miljard som förra mandatperioden gavs till jordbruket på grund av torkan. Jag tycker att detta väldigt tydligt visar att det här är en prioriterad näringsgren för regeringen. Jag är väldigt stolt över att ingå i en regering som har haft ett tydligt fokus på att hantera de problem som finns både kortsiktigt och långsiktigt. Detta är ett gediget arbete. Också jag möter ofta företrädare för jordbruket som säger att man vill se större resultat på gårdsnivå. Jag har väldigt stor respekt för det. måste man komma ihåg att en strategi till sin natur handlar om att skapa förutsättningar för framtiden. Ett skäl till att man har så dålig lönsamhet och sådana utmaningar som man har är att det har saknats en strategi. När vi jämför oss med länder som ligger nära oss och som är duktiga på detta – exempelvis är ett land som man ofta jämför sig med – ser vi att det som mest skiljer oss från dem är att man där väldigt länge har jobbat målmedvetet med strategier. Man har satsat på forskning och innovation, produktutveckling, nära samverkan, exportstrategier och så vidare. Man ligger helt enkelt före oss i detta arbete. Det får inte på något sätt innebära att vi inte gör allt vi kan för att både komma i kapp och bli bättre på det som är svenska styrkor i detta sammanhang. som jag gärna tillstår att det är jätteviktigt att vi talar om våra utmaningar tycker jag att vi också behöver tala om det som kvickt ger resultat. Vi kan exempelvis titta på export som är en väldigt viktig nyckelfaktor i sammanhanget. Om vi ska kunna öka den svenska självförsörjningsgraden och lönsamheten betyder det att vi behöver nå en större marknad än för att kunna få volym och skalfördelar i det vi producerar. Vi behöver kunna få bra betalt för kvalitativa produkter, vilket är vad producerar och det vi konkurrerar med. Man kan se att den riktade satsning som vi har gjort på just denna näring inom ramen för exportstrategin sannolikt har fått resultat. Vi ser nämligen att svenska exportandelar ökar. Jag tror att det blev , vilket inte är obetydligt. Men givetvis var detta från alldeles för låga nivåer. Jag tog siffran direkt från huvudet, så ta den med en liten nypa salt. Till detta kommer att vi väldigt aktivt jobbar för att öppna upp marknader för livsmedel. Livsmedel är en produkt som är svårare att exportera än många andra varor. Många länder är mer protektionistiska. Det är svårt att komma in på stora marknader som exempelvis eller för den delen och så vidare. Vi har där ett väldigt aktivt arbete för att öppna upp dessa marknader med exportprotokoll och annat. Vi tecknade ett med exempelvis . Vi har även färdiga protokoll för . Vi väntar bara på att ska vara berett att skriva på dem. Allt detta är ett väldigt gediget fotarbete som tar lite tid. Men när det väl händer tror jag att det kommer att få stora resultat. Vad som här och är viktigt för många bönder är dock regelfrågan. Jag hoppas att jag får återkomma till den i mitt nästa anförande. 53 (M): Självklart kan vi återkomma till regelfrågan. Denna bransch har nämligen 600 fler regler att förhålla sig till än någon annan bransch i . Det uppdrag som ni har givit till vad gäller att identifiera de regelförenklingar som behövs för att underlätta för företagarna borde ha varit en på , vilket har föreslagit. Precis som ministern säger blir det bra när man samarbetar med näringarna. Att förenkla myndighetskontakterna digitalt är något annat som ministern beskriver som en satsning. Men för detta behövs fiber. Det är märkligt att regeringen säger en sak medan regeringens förlängda arm, , gör en annan då man drar tillbaka bidrag för att kunna genomföra de ordentliga fibersatsningar på landsbygden som behövs. LRF har beräknat att stödet endast räcker till fyra regioner. Jag vill därför fråga ministern, fru talman, vilka regioner som ska bli utan bredbandssatsningen när man gör så här. Det skulle kanske räcka med att ställa frågan om vad som behöver förenklas, förändras och förbättras till alla lantbrukare som har lagt ned sina företag. Staten kräver för många oavlönade timmar i administrativ kontrollverksamhet och för mycket skatt av de pengar som svenska lantbruk tjänar på sin verksamhet. av våra lantbruk utgörs av enmansföretag eller familjeföretag. Om man verkligen vill öka produktionen av livsmedel och öka sysselsättningen på landsbygden måste man göra det mer lönsamt för företagarna, för då vågar de anställa och kan känna glädje i att utveckla något och känna lusten att göra något bra. Detta är egentligen en enkel ekvation. Jag hoppas verkligen att detta är vad regeringens bondepaket kommer att innehålla. Ministern nämnde i sitt svar att man ska uppnå relevanta nationella miljömål. Jag kan hålla med om att man kanske inte behöver uppnå de irrelevanta. Jag blir dock lite nyfiken på vilka de irrelevanta är. har till exempel fattat ett beslut om att av upphandlade mat i offentlig sektor ska vara ekologisk. Det behövs mycket kunskap för att vi ska nå det. Små regioner och kommuner har inte sådan kunskap. Jag skulle därför vilja fråga ministern, fru talman, hur regeringen har tänkt sig att man ska höja livsmedelsproduktionen när målen inte handlar om kunskapen om minsta möjliga miljöavtryck och närproduktion. Som det är nu blir det rätt att handla ekologiska tomater från i stället för att gå över gatan eller gå till granngården till grannens solcellsdrivna växthus. Något annat som oroar mig är vattentillförseln. Vill man säkra vårt hållbara jordbruk kanske man behöver stoppa rivningar av gamla dammar och i stället se till att det blir lönsamt för företagen ute på landsbygden att investera i vattenreservoarer. Jag vill veta hur regeringen tänker göra det möjligt att öka lönsamheten för på kort sikt men också på lång sikt. 54 Statsrådet (S): Jag tror att det är väldigt viktigt att man jobbar medvetet både kortsiktigt och långsiktigt, att man orkar vara uthållig och att man för dialog. Det är en upprepning av vad jag sa i förra debatten eller möjligen i mitt förra anförande. Men någonstans handlar det om just det. efterlyste mina ministerkollegor i många av de här frågorna. Jag delar inte alls bilden att de är frånvarande, tvärtom. Jag tycker snarare att det som är poängen med att lyfta fram att det måste vara mer än en minister i allting där man vill åstadkomma stor förändring är att väldigt få saker är avgränsade till sin natur. Vi behöver exempelvis, precis som säger, mer bredband i till alla företagare och individer. Det gäller framför allt landsbygden, även om jag kan konstatera att bredbandet svajar betänkligt även i övernattningslägenheten i då folk är hemma. Det här är ett område där det finns stora investeringsbehov och där regeringen skjuter till väldigt mycket pengar på totalen. En liten del av pengarna finns i landsbygdsprogrammet, som vi hanterar – det är långt ifrån alla bredbandspengar som finns. Man kan inte välja och vraka vilka delar man plockar ut när man vill prata detalj och när man vill prata helhet. Antingen pratar vi det ena eller också pratar vi det andra. Jag tror nog att man med fördel skulle kunna hantera bredbanden någon annanstans än inom ramen för landsbygdsprogrammet, det vill säga via nationella system. Det hade antagligen kunnat vara enklare. Men då bygger det på att vi kan få in kriterier som gynnar landsbygd och gröna näringar i de systemen, inte bara marknadsmässiga incitament, för marknaden kommer aldrig någonsin att lösa landsbygdens utmaningar. Det gäller att hitta rätt i det här, och det är diskussioner som pågår . Civilt försvar nämndes också. Det är helt riktigt – kommer det en proposition som är en del av totalförsvarspolitiken. Livsmedelsförsörjning är en extremt viktig del av civilt försvar. Det blev väldigt tydligt när vi fick en pandemi – det krävdes ett gediget fotarbete av hela kedjan. Det var fantastiskt – man tog ett enormt ansvar för att säkerställa att logistik och annat fungerade när förutsättningarna helt plötsligt såg annorlunda ut, när konsumenter betedde sig annorlunda och så vidare. Detta är någonting som är på gång. Vi behöver också säkerställa att vi drar lärdom av konstaterade svagheter och brister i nuvarande system. På område efter område skulle jag kunna räkna upp arbeten som är på gång och som understöder helheten. Detta är mycket vidare än det som vi har gjort på mitt område. Något som man gör och som jag vill lyfta fram, även om tiden går fort här i talarstolen, är kopplat till regelfrågor. Jag vill återigen konstatera att det är en prioriterad fråga hur man hanterar dem. Det kommer att handla om att man plockar bort eller förändrar regelverk som är helt optimala eller relevanta. Det kommer att bli väldigt viktigt hur vi implementerar den nya programperioden för CAP. Det gamla systemet var väldigt komplicerat till sin natur för den som skulle söka stöden. Vi har inom ramen för EU drivit att det måste bli enklare. Regelförändringar har varit prioriterat. Vi kommer att ta ansvar för att leverera på det när vi implementerar. Sedan kan man också jobba med saker som handlar om att låta konsumenter göra medvetna val. Vi vet att konsumenter väljer klokt när de kan välja. Då är information viktigt, till exempel på restauranger. Vi jobbar också exempelvis med offentlig upphandling. Jag återkommer gärna till det i nästa inlägg. 55 (M): När ministern nu nämner information måste jag få berätta hur det går till när länsstyrelserna går ut och varnar för afrikansk svinpest. De skriver inte med ett enda ord att man bör välja svensk mat. I stället säger de att man inte ska slänga mat – som kan komma utifrån – i naturen, eftersom den kan vara infekterad med afrikansk svinpest. Vad gäller information har vi mycket att jobba på. Men när det kommer till den svenska lantbruksnäringen kan jag säga att jag inte är helt övertygad om att hela regeringen står bakom livsmedelsstrategin – då hade vi redan sett mycket mer av det på gårdsnivå. Ministern nämner CAP. Lantbruket får inte bli en budgetregulator, varken i EU eller här hemma. Vi behöver vår hälsosamma goda mat både i goda tider och i kristider. Jag vet att svenska bönder inte vill annat än att öka sin produktion, exportera mer, utveckla mer och glädjas mer, men det krävs från hela regeringen och från en attityd att detta är möjligt. Det får inte bara bli vackra ord i en debatt eller i dokument. Vi ska vara stolta över det arv som våra lantbrukare vårdar jorden med och omsorgsfullt tar hand om sina djur med. Det är inte gratis att hålla våra öppna landskap öppna. Men det är dags att vi visar respekt tillbaka. Det är faktiskt dags att hela regeringen står upp för den livsmedelsstrategi som vi alla har varit överens om. 56 Statsrådet (S): Jag är också väldigt stolt över våra svenska bönder. Jag är stolt över alla aktörerna i den svenska livsmedelskedjan. Det är jag alltid, men kanske lite extra under pandemin. Jag är djupt imponerad av på vilket sätt man klev in och tog ansvar. Jag tror att det underlättades av att vi hade påbörjat arbetet med livsmedelsstrategin. Man har vant sig vid att samtala med varandra och fokusera på att hitta lösningar framåt i stället för att bara se varandra som konkurrenter. Jag tror att det här var ett kvitto på att det börjar sätta sig , och det är jag djupt imponerad av. En stor eloge till alla i kedjan! Jag tänkte använda de sista minuterna till att följa upp det jag sade om medvetna konsumenter. Jag tror att det är jätteviktigt att vi jobbar med att undanröja regelkrångel, skapa möjligheter till digitalisering och bredband, jobba med export, forskning och innovation och så vidare. Men jag tror att det som snabbast ger effekt på gårdsnivå är när konsumenter väljer att köpa mat producerad i och är beredda att betala för det. Det arbete som branschen själv har gjort med exempelvis Från Sverige-märkningen har visat fantastiska resultat i hur konsumenter väljer i kyldisken. När man lätt kan få information gör man smarta, medvetna och kloka val. Under pandemin har vi sett att närproducerad mat tagit slut och inte kunnat levereras. När människor i stället för att gå på restaurang ville köpa lite finare mat och laga mer mat hemma ökade efterfrågan på det enormt. Det arbete som vi har på gång nu med att se till att man också kan göra de medvetna valen på restaurang tror jag kommer att betyda mycket för näringen. Jag tror också att det arbete som vi har på gång med att se till att offentlig sektor upphandlar i enlighet med svensk lag kommer att betyda enormt mycket för lönsamheten – direkt på gårdsnivå. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2019/20:432 om coronapandemins effekter på SRHR 57 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för att ska ta initiativ globalt för att lyfta SRHR under coronapandemin samt ta initiativ inom EU för att stoppa den reaktionära utvecklingen i gällande frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Jag delar frågeställarens oro kring coronapandemins effekter på mänskliga rättigheter. Jag välkomnar möjligheten till samtal om kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter, särskilt i fråga om deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, vilket är en högt prioriterad fråga för regeringen. Vi har tagit emot flera oroväckande rapporter från FN och människorättsorganisationer som visar att könsbaserat våld ökar i flera länder medan tillgång till SRHR minskar, särskilt bland personer i utsatta situationer i samhället. Vi får signaler om att befintliga system som värnar om SRHR och som har tagit decennier att bygga upp begränsas och monteras ned. Detta är i vissa fall resultat av bristande jämställdhetsanalys, i andra fall ett led i en strategi från abortmotståndare som utnyttjar pandemin som skäl för att begränsa dessa rättigheter. Det leder till minskade möjligheter till säker förlossning, minskad tillgång till preventivmedel och säkra aborter samt ökade svårigheter för gravida att få tillgång till hälso- och sjukvård. Detta är i linje med tidigare lärdomar, bland annat från ebolautbrottet i . Det system som byggts upp för att tillförsäkra kvinnor och flickor rätten till sexuell och reproduktiv hälsa måste försvaras och resurser bevaras, inte minst för att hålla nere barna- och mödradödligheten. har regeringen publicerat flera artiklar och uttalanden för att specifikt lyfta jämställdhets- och SRHR-frågorna under pandemin. tog jag initiativ till en debattartikel med specifikt fokus på krisens jämställdhetsperspektiv. Artikeln undertecknades av åtta andra kvinnliga utrikesministrar samt chefen för och har publicerats i flera länder. och tog även initiativ till ett gemensamt uttalande som uppmanade världens beslutsfattare att säkerställa kvinnors och flickors fulla åtnjutande av SRHR under pandemin. Detta uttalande fick stöd av 59 länder och planeras att följas upp med ett motsvarande högnivåmöte som ska stå värd för tillsammans med bland annat UNFPA. SRHR-situationen blir ofta än värre i länder som redan är sköra och drabbade av konflikt. Därför har jag hållit flera möten med kvinnliga fredsbyggare och organisationer som arbetar för kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i konfliktdrabbade länder. På så sätt har jag fått egen förstahandsinformation kring hur kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna har hotats under pandemin. Dessa möten har stärkt mig i min uppfattning att hela covid-19-responsen måste jämställdhetssäkras och att SRHR är en central del i detta arbete. Som också nämner har vi sett oroande exempel på utvecklingen i , bland annat i och . Det är viktigt att värna och främja demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer samt att våra standarder inte skiftar i en negativ riktning med anledning av covid-19. är en stark förespråkare för SRHR inom EU, och vi verkar konsekvent för ökat engagemang och åtagande för frågorna. har bland annat systematiskt och konsekvent arbetat för att SRHR ska bli ett självständigt tematiskt område i EU:s nya Gender Action Plan, den plan som styr jämställdhetsintegreringen av EU:s externa bistånd. Den förväntas antas vid utrikesrådets sammanträde . Jag kommer personligen att fortsätta att använda de plattformar och kontakter jag har för att nå ut och påverka i dessa frågor, såväl globalt som inom EU. 58 (V): Jag tackar utrikesminister för svaret. En interpellation kan ju användas för att tydliggöra skillnader och/eller för att lyfta ett viktigt ämne på dagordningen. Denna har lite mer karaktär av det sistnämnda, då sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter tenderar att komma i sista hand – inte för utrikesministern och mig, men i samhället i stort. Detta är ett sätt att få upp det på agendan. Tyvärr hinner jag inte lyfta alla de hårresande exempel som finns på effekterna av frånvaron av SRHR eller försämringar på området, men alla är lika viktiga för mig och . Den pågående coronapandemin har slagit hårt globalt. Oron för liv och hälsa har tvingat människor att ändra sina vanor, och länder har infört olika nivåer av restriktioner. befarar att fattigdomsbekämpningen i och med coronavirusets spridning inte kommer att kunna ske i tillräckligt snabb takt för att målet om att utrota extremfattigdomen till 2030 ska kunna uppnås. Hur olika länder agerar kommer att påverka miljontals människors demokratiska fri- och rättigheter , inte minst inom SRHR-området. När pengar, personal och medicinsk utrustning går till att bekämpa coronaviruset får andra delar av vården stå tillbaka. Nedstängda fabriker har lett till en brist på preventivmedel, vilket riskerar att resultera i oönskade graviditeter såväl som ökad mödradödlighet, könssjukdomar och hiv. UNFPA befarar att en lång nedstängning av samhället kan leda till ytterligare 7 miljoner oönskade graviditeter. Mödrahälsovården får stå tillbaka i många länder som har ont om resurser, vilket riskerar att leda till onödigt lidande och allvarliga komplikationer, i värsta fall döden. Men det är inte bara preventivmedel som fattas. I bland annat finns det inte längre abortpiller i tillräckligt stor utsträckning, vilket innebär att flickor och kvinnor som vill göra en medicinisk abort tvingas till ett kirurgiskt ingrepp med allt vad det innebär. I dessa tider har vissa ledare försökt införa inskränkningar i aborträtten genom att skylla på att personal och utrustning behövs i coronabekämpningen, även om så inte är fallet. I vädrar abortmotståndarna morgonluft, och deras fula metoder har utökats med att de står och hostar på flickor och kvinnor som tar sig till abortkliniker. varnar för att nedstängningar av samhället i spåren av covid-19 påverkar tillgången till hivmedicin negativt, och dödligheten i hiv förväntas öka de kommande fem åren på grund av just detta. Våld och sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor sker redan världen över i alltför stor utsträckning. I dessa tider när människor förväntas eller beordras hålla sig hemma ökar våldet och de sexuella övergreppen. Och det sker i alla länder. , , , , , – ingenstans i världen är kvinnor och flickor säkra från mäns våld. Det är väldigt bra att fortsätter att hålla fanan högt när det gäller SRHR, och det är bra att omallokerat biståndsmedel till pandemibekämpning.