prot · H80920 · 2020-10-13 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 15–18, 21 och justerades. § 2 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hennes ledighet –samt att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hans ledighet –. § 3 Meddelande om särskild debatt om en ny bankläcka, skatteflykt och penningtvätt Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en särskild debatt om en ny bankläcka, skatteflykt och penningtvätt anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle statsrådet (MP) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt om en ny bankläcka, skatteflykt och penningtvätt offentliggjorde det internationella , där SVT ingår, en ny läcka med suspekta betalningar. Det handlar om över 2 000 hemliga dokument från finanspolis som visar hur enorma belopp med svarta pengar tvättas vita genom bland annat brevlådeföretag utan synlig verksamhet och pengaflöden till skatteparadis. Sammanlagt i läckan syns flöden på . Det handlar om 18 153 transaktioner som går under FinCEN Files och som visar hur misstänkta transaktioner går världen över via internationella och lokala banker. I läckan över misstänkta transaktioner återfinns också svenska banker. Det är inte heller första gången svenska banker återfinns i internationella avslöjanden om skatteflykt och penningtvätt. gick och fram med ett gemensamt förslag i syfte att stoppa penningtvätt efter skandalerna kring . Året innan avslöjades hur europeiska banker medverkat i skatteupplägg med aktieutdelningar och enligt tidigare bankchef vid hade omfattade skatteupplägg med aktieägartransaktioner gjorts i . Vi kan alltså gång på gång se hur läckor om skatteflykt och penningtvätt avslöjas med svenska banker involverade i misstänkta transaktioner. Mot bakgrund av avslöjanden som upprepats och , begär härmed en särskild debatt. § 4 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte Tredje vice talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte den 15–äga rum. § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:4 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från miljö- och jordbruksutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:21 Interpellation 2020/21:21 befogenheter av Boriana (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är finansministerns planering. Interpellation 2020/21:27 Interpellation 2020/21:27 Akutplanen för klimatet av (V) Frågan kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:39 Interpellation 2020/21:39 Misstänkta oegentligheter vid av (KD) Frågan kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:47 Interpellation 2020/21:47 Extratjänster av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 7 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM3 Förordning om fiskemöjligheter i COM(2020) 436 till miljö- och jordbruksutskottet 2020/21:FPM4 Rådsrekommendation om strategi om att inskränka den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin COM(2020) 499 till socialutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:SkU15 Granskning av meddelande om en handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin 2020/21:FöU2 Skärpta regler avseende hanteringen av sprängämnesprekursorer § 9 Svar på interpellation 2020/21:7 om straffrättsliga åtgärder mot brister vid transport av farligt gods 1 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att agera för en konsoliderad tryckt utgåva på svenska av föreskrifterna gällande IMDG-koden och därmed skapa förutsättningar för rättslig prövning vid konstaterade brister i hanteringen av farligt gods. Jag besvarade en fråga rörande samma sak från . Jag betonade då och vill återigen framhålla att regeringen anser att säkerheten i hamnar och på fartyg är viktig. Det är många faktorer som har betydelse för säkerheten, exempelvis regelverk och efterlevnad av bestämmelserna, myndigheternas tillsyn och möjligheten att beivra brott mot bestämmelserna. Vidare är det viktigt med ansvar, utbildning och kompetens hos aktörerna i transportkedjan. Det är fartygets befälhavare som är skyldig att se till att fartyget är sjöklart innan resan påbörjas, vilket innebär att det är befälhavaren som har det yttersta ansvaret för att till exempel lastning av gods är korrekt utförd enligt kraven i de bestämmelser som finns. Vad gäller frågan om att översätta IMDG-koden till svenska är det i första hand en fråga för berörda myndigheter att hantera. Det är viktigt att Transportstyrelsen samarbetar med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och andra myndigheter som berörs för att på bästa sätt kunna tillse att reglerna efterlevs för att upprätthålla en hög säkerhet till sjöss. Transportstyrelsen har inte uppmärksammat regeringen på att det skulle finnas problem med IMDG-koden eller till följd av att samarbetet mellan myndigheterna inte skulle fungera. Riksåklagarens beslut i frågan kom relativt , och det återstår att se om det kommer att leda till förändringar i myndigheternas arbete. Jag kommer att noggrant följa myndigheternas arbete i denna fråga. 2 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Farligt gods är precis som det låter ett ämne eller något annat som är farligt. Det kan vara explosivt, självantändande, giftigt, frätande eller brandfarligt. Dessa ämnen ska hanteras på ett korrekt sätt oavsett om vi transporterar dem på väg, i luften eller ute på sjön. När det brister i hanteringen av det farliga godset måste det också få konsekvenser för de aktörer som inte sköter sig. I och med den situation som råder för kan man alltså inte lagföra den som begår brott i samband med att fordon tas ut på fartyg. Man upptäcker brister; inte av de fordon man kontrollerar har brister. Statistiken, i alla fall den jag har fått tillgång till, säger inte vad bristen bestod i eller vilket ämne som var aktuellt. Men det spelar egentligen inte så stor roll, för finns det brister i hanteringen av farligt gods utgör det en fara för människor som är i närheten eller för miljön. Ta bara dieselolja, alltså det vi kör våra fordon på – det räcker med bara några deciliter för att fördärva en vattentäkt . Det finns många sådana ämnen som kan få allvarliga konsekvenser för miljön. Därför måste det också få konsekvenser för den som medvetet bryter mot regelverket. Statsrådet sa i sitt svar: ”Jag betonade då och vill återigen framhålla att regeringen anser att säkerheten i hamnar och på fartyg är viktig.” Ja, jag hoppas verkligen att regeringen tar det här på största allvar! Det gör nämligen vi andra som har varit aktiva inom transportnäringen. Statsrådet sa en annan sak i svaret, nämligen detta: ”Transportstyrelsen har inte uppmärksammat regeringen på att det skulle finnas problem med IMDG-koden eller till följd av att samarbetet mellan myndigheterna inte skulle fungera.” Då får vi väl hoppas att först den skriftliga frågan och sedan den här interpellationen har satt ljuset på någonting som regeringen måste ta tag i. Bara för att illustrera hur jag upplever hur detta hanteras ska jag berätta om en händelse som skedde på väg . Jag stoppade ett fordon där lastsäkringen var bristfällig; det var inte en siffra rätt, om man uttrycker sig milt. Det var en äldre förare som körde fordonet, och jag påpekade att det fanns brister i lastsäkringen. Då sa han: ”pojk, det där är så tungt att det står kvar!” Vad bra, svarade jag honom – då åker vi ut och gör ett bromsprov. Då slog han ut med bägge armarna och skrek: ”Det går inte! Då står det inte kvar!” Lite grann så upplever jag att regeringen hanterar frågan: Man upplever inte faran förrän man ställs inför det som är farligt. Av de fordon som kontrolleras är det som har brister, men man upplever inte den faran förrän någonting faktiskt inträffar. Det är ju så dags då, när vi står där med kanske svårt skadade människor eller ett allvarligt miljöproblem. Därför hoppas jag innerligt att regeringen efter den här debatten vidtar åtgärder för att den som bryter mot en så viktig lagstiftning ska kunna lagföras. 3 Statsrådet (S): Jag tackar interpellanten för en viktig interpellation. Det heter nämligen ”farligt gods” av en anledning, och att inte hantera godset på rätt sätt kan innebära en fara för såväl miljön som säkerheten för förare eller allmänhet. Det är klart att det är viktiga frågor vi talar om, och regeringen tar detta på stort allvar. Det är därför vi har haft tidigare debatter om att kontrollerna måste öka. Där har vi konstaterat att det under har varit för få kontroller på väg. Det gäller olika typer av vägkontroller av tung trafik. har vi dock sett en positiv trend, och vi får hoppas att den håller i sig framöver. hade vi till exempel, jämfört med , ökade kontroller av kör- och vilotider, farligt gods, flygande inspektioner och cabotage. Jag tror att det är viktigt att myndigheterna nu också får analysera vad det nya beslutet egentligen innebär och hur man ska jobba med det. Det är därför jag säger att jag har stort förtroende för att myndigheterna när de upptäcker problem i en verksamhet antingen rättar till problemet själva, genom egna åtgärder, eller återkommer till oss i regeringen och säger att de anser att vi behöver fatta ett beslut i någon fråga för att åtgärda ett problem. Trots att vi har en del problem på detta område vill jag göra gällande att det inte är så att inte gör några kontroller alls. Det är fortfarande så att man gör de fortlöpande tillsynsarbetena. De görs ofta i hamn, som interpellanten vet, och i anslutning till hamnområdet. Då sker tillsynen enligt ADR-reglerna för transport av farligt gods på väg i stället. Det är klart att det också är viktigt, men det är inte exakt samma sak som interpellanten tar upp. Men upptäcker man problem där har möjlighet att lägga förbud eller stoppa en transport från att åka ombord på färjan eller båten. Det är också ett viktigt instrument som man ska använda om farligt gods inte hanteras korrekt. Detta är alltså inte ett oreglerat område, men om man har problem på detta område förväntar vi oss att myndigheter antingen agerar på egen hand – vilket vi har stor förhoppning om att de ska göra – eller återkommer till regeringen med besked om hur de tycker att vi ska agera för att lösa problem som har uppstått med anledning av nya tolkningar. 4 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Kruxet är kanske inte i första hand att myndigheten inte gör kontroller, för det gör de bevisligen eftersom av de fordon man kontrollerar har brister. Problemet blir när myndigheten blir bakbunden och inte har verktyg för att lagföra den som begår ett allvarligt brott. Riksåklagaren sa att den här lagstiftningen inte kan användas eftersom den inte finns i en tryckt, konsoliderad version på svenska. Den finns digitalt, men den går inte att använda i en domstol. Där står vi . Då måste man också från regeringens sida se till att vi får en översatt version av lagstiftningen, så att man kan lagföra dem som begår brott. ser vi att det är av de kontrollerade fordonen som har brister. Då är det många som flyger under radarn. Man märker inte upp fordonen med skyltar eller andra etiketter som talar om vad det är för gods ombord. Man kanske inte lastsäkrar ordentligt. Det finns också exempel på att förarna inte har utbildning för att transportera farligt gods. Det kanske saknas transportdokument. I det läget är det ännu svårare för exempelvis räddningstjänsten att komma med rätt utrustning vid en olycka. Många av de ämnen vi talar om reagerar med syre. Kommer de i kontakt med syre kan det uppstå en kraftig brand eller rent av en explosion. En del ämnen klarar inte av vatten, och sjöfart bygger ju på vatten. Om man kan krypa under radarn, vilket man bevisligen gör, och det inte får konsekvenser skapar man en marknad för dem som vill runda systemet. Det leder också till att de företag som försöker följa regelverket, har utbildade förare, har rätt typ av fordon och gör allting rätt får högre kostnader. Då hamnar man i ett läge där man inte kan konkurrera, för den som inte följer regelverket kan ju erbjuda en billigare transport. I slutändan är det några som blir förlorare på detta, nämligen vi vanliga medborgare, som kan utsättas för att ämnen kommer på drift i vattendrag eller frigörs i luften. Det var en olycka på utanför . Då var det ammoniak i lasten. säger jag inte att olyckan berodde på något fel. Det var en trafikolycka. Men det fick konsekvensen att man fick utrymma fastigheter för att ha ett säkerhetsavstånd till det olycksdrabbade fordonet. Ska man transportera farligt gods måste det gå enligt regelverket för att så långt som möjligt minimera risken för skador på människor och miljö, och det måste också kosta pengar för den som bryter mot regelverket. Vi kan inte ha en situation där man inte kan lagföra den som inte sköter sig. Då hamnar ju myndigheterna i ett läge där de inte kan agera fullt ut. 5 Statsrådet (S): Jag vill upprepa att det är viktigt att Transportstyrelsen samarbetar med MSB, och andra myndigheter som berörs för att på bästa sätt kunna tillse att reglerna efterlevs, så att man kan upprätthålla en hög säkerhet till sjöss. Frågan om att översätta IMDG-koden till svenska är i första hand en fråga för berörda myndigheter att bedöma och hantera. Utslaget kom ju ganska , så jag är helt säker på att myndigheterna kommer att dra slutsatser av detta och återkomma, antingen med eget agerande eller genom att återkomma till regeringen om hur de anser att situationen ska hanteras. Men vi ska inte sprida en bild av att inte kan kontrollera detta. Ska fordonet komma ombord på färjan måste det på något sätt rulla ombord. Då är vi i hamnområdena. Då har också muskler och lagstöd för att ingripa om man inte hanterar farligt gods på rätt sätt, och man kan straffas för det. Det finns också möjlighet att hindra godset från att köras ombord på båten, inte bara för att godset i sig har hanterats på ett straffbart sätt utan också med tanke på säkerheten ombord. Därmed åsamkas transportören eller logistikföretaget ytterligare kostnad om de inte sköter sig enligt regelverket. Detta säger jag inte för att tona ned den andra frågan, men det finns alltså regelverk att agera efter som vi förväntar oss att myndigheterna också använder för att garantera säkerheten på väg och till sjöss. Ytterst är det befälhavaren som ska se till att godset och det som finns på båten håller säkerhet. Det är befälhavarens absoluta skyldighet att tillse detta. Myndigheterna kan och måste agera, men de har också ett ansvar att analysera en ny situation och dra slutsatser utifrån den. Skulle de vilja återkomma till regeringen för att vi ska ta ytterligare initiativ är vi beredda att lyssna på det. 6 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag får väl använda samma formulering som statsrådet själv och säga att jag noggrant kommer att följa myndigheternas arbete i denna fråga. Jag kan försäkra att jag kommer att göra det. Låt mig bara belysa hur viktigt det är att detta med farligt gods sköts rätt. Hemma i hade vi en transport som inte var skyltad. Det gick alltså inte att se på fordonet att det innehöll farligt gods. Den transporten innehöll av ett självantändande ämne. När det självantänder blir omfattningen sådan att det närmast kan beskrivas som en explosion. Det räckte med att ämnet kom i kontakt med syre för att man skulle få en sådan effekt. Tänk nu tanken att detta fordon hade varit på en båt i stället och att ingen hade vetat vad som finns i fordonet. Där finns alltså av ett ämne som kan självantända i en sådan omfattning att det närmast kan liknas vid en explosion! Jag tror inte att någon här skulle vilja befinna sig på den båten när det inträffar. Därför är det oerhört viktigt att man kommer åt dem som inte följer regelverket, för att skydda både människor och miljö. Som sagt var: Jag kommer noggrant att följa fortsättningen i denna fråga. 7 Statsrådet (S): Jag vill understryka att jag och regeringen också kommer att följa den här frågan med stort intresse. Ordning och reda på vägarna och hanteringen av farligt gods är prioriterade frågor för regeringen. Det är därför vi har gjort kraftfulla satsningar på att skärpa regelverk för att komma åt de företag som inte följer reglerna, så att det får mer kännbara effekter. Vi börjar nu äntligen att få upp kontrollerna av farligt gods och annan yrkestrafik i . Vi utreder en ny tillsynsorganisation. Vi tar alltså ett brett grepp om detta. Jag vill garantera att vi ser noga på den här frågan och följer myndigheternas arbete noga. Jag är säker på att det går att hitta en lösning även på detta. Men något farligt gods ska inte ombord på båtar – det kan och ska både myndigheter och befälhavare se till. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:8 om åtgärder kopplade till gängkriminalitet 8 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att införa möjligheter till visitationszoner och till att avlyssna gängkriminella personer utan konkret brottsmisstanke. Det våld som kriminella nätverk står för måste bemötas med samhällets fulla kraft. De kriminella nätverken ska knäckas, brottsligheten ska tryckas tillbaka och tryggheten ska öka. Med 34-punktsprogrammet genomför vi det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Programmet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt. Vi ger nya verktyg till myndigheterna och skärper straffen, men vi genomför också långsiktiga insatser för att strypa gängens nyrekrytering. Visitationszoner ingår inte i 34-punktsprogrammet. Som angett har jag förklarat detta med att det är oklart om visitationszoner är ett effektivt verktyg mot skjutningar och annan gängkriminalitet, som det finns risker förknippade med förslaget. Det har däremot uppmärksammats att behöver bättre möjligheter till husrannsakan i kända kriminella miljöer när det inte finns någon konkret brottsmisstanke. Som en del av 34-punktsprogrammet har jag gett en utredare i uppdrag att mer generellt se över polisens möjligheter till husrannsakan i dessa fall och att lämna förslag som förbättrar möjligheterna att söka efter vapen och andra farliga föremål, till exempel explosiva varor. Utredaren ska redovisa uppdraget i slutet av den här månaden. Möjligheter att använda hemliga tvångsmedel har stor betydelse i kampen mot den grova brottsligheten. Steg för steg genomför därför den här regeringen viktiga förändringar för att ge de brottsbekämpande myndigheterna effektiva möjligheter att hämta in uppgifter från elektronisk kommunikation. Regeringen har infört nya regler om datalagring och ett förfarande som gör det enklare att besluta om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. såg vi till att ett nytt tvångsmedel, hemlig dataavläsning, kunde införas. Med hemlig dataavläsning kan de brottsbekämpande myndigheterna hämta in fler uppgifter än tidigare, bland annat krypterad information. Det nya tvångsmedlet kan användas såväl under en förundersökning som i fall där det inte finns misstankar om ett konkret brott. kommer regeringen att tillsätta en utredning i syfte att ge de brottsbekämpande myndigheterna utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel i fråga om grov och organiserad brottslighet. Utredaren ska bland annat ta ställning till om man bör få använda hemliga tvångsmedel i fråga om brott som inte omfattas av regleringen. Nya tvångsmedel eller utökade möjligheter att använda befintliga tvångsmedel får dock inte införas på ett lättvindigt sätt, och varje åtgärd behöver föregås av noggranna överväganden. Inte minst krävs det att nya åtgärder sätts in där de gör mest nytta. Regeringen har en kontinuerlig och tät dialog med och de andra brottsbekämpande myndigheterna om detta. 9 (M): Tack, inrikesministern, för svaret! kom den nationella trygghetsundersökningen, och den var intressant för alla oss som jobbar med dessa frågor att ta del av. Det man kan konstatera av den är att från att ha legat på en relativt stabil nivå för hur många personer och hur stor andel personer i samhället som känner sig oroade över utvecklingen av brottsligheten i samhället har vi nu uppnått och uppmätt den högsta nivån sedan mätningarna började. Något som sticker ut, vilket kanske inte är förvånande, och som jag ska återkomma till är något som inrikesministern själv har påpekat: att bland unga män mellan är var femte person orolig för att bli rånad. Var femte ung kille är orolig för att råka ut för ett personrån. Det är kanske inte så konstigt att vi ser en ökad oro i just den här gruppen eftersom vi också ser en ökad utsatthet för personrån i den här gruppen. Men inte bara killar blir utsatta för detta. Det handlar också om i synnerhet barn som blir utsatta för personrån av andra barn. Vi vet att antalet anmälda brott av den här typen ökade . Under tid som inrikesminister eller i vart fall som hans regering har suttit vid makten har otryggheten gått från att prägla storstäder med utanförskapsområden till att nästan varje liten och medelstor svensk stad nu upplever att kriminalitet och otrygghet är en del av stadsbilden. är inte förvånad över den ökade otryggheten, sa han i en intervju. Det förvånar mig att inrikesministern inte är förvånad, för det är hans regering som har ansvaret för utvecklingen . Om man då inte är förvånad, har man verkligen gjort tillräckligt? Låt mig citera ur intervjun: ”Jag tror att den faktiska utvecklingen påverkar människors känsla av otrygghet, men statistiken visar ju också att det inte i första hand är fler människor som utsatts för brott generellt, utan det är känslan av otrygghet som framför allt växer.” Låt mig ta ett exempel. åkte jag upp till med ett SJ-tåg. En ung kille i märkeskläder som knappt kan svenska sitter på tåget utan biljett. Konduktören avkräver personen biljett. Konduktören avvisar personen från tåget. Personen blir aggressiv. När jag pratar med konduktören efter detta berättar han för mig att det här inte är en ovanlig situation. Vi har en situation i där det inte alls är ovanligt att unga killar utan biljett blir aggressiva i så pass stor utsträckning att konduktörer inte längre vågar avvisa dem från tåg. Då undrar jag: Är det här inrikesministerns ? Det är inte mitt . Jag undrar också över de åtgärder som inrikesministern beskrev i sitt svar på interpellationen. Upplever inrikesministern att det verkligen är tillräckligt för att stävja de senaste årens utveckling, som han själv är ansvarig för? 10 Statsrådet (S): Det är viktigt att säga att jag kommenterade den här undersökningen från utgångspunkten att jag inte är förvånad över att människor känner ökad otrygghet när man var och läser om skjutningar och att det ganska ofta förekommer sprängningar i offentliga miljöer i . Det är klart att man blir orolig över det. Allt annat vore väldigt märkligt. Men det leder också till tanken att vi är väldigt beslutna att det här inte ska bli en ny normalbild i . Det är inget vi ska vänja oss vid. Det är inte ett som jag eller något parti i den här kommer att tillåta att bli en förlängning av utvecklingen i vårt land. Det är därför vi genomför ett stort program för att öka tryggheten. I mitt svar tog jag bara upp delar av det. Det absolut viktigaste trygghetsarbetet är den stora expansionen av polisen, för jag tror att många människor upplever att polisen har varit för frånvarande och inte synts tillräckligt mycket på platser där man förväntar sig att polisen ska finnas för att öka tryggheten och därmed snabbare kunna beivra brott. Här genomför vi den största utbyggnaden av någon statlig myndighet just .