prot · H70970 · 2020-02-06 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:280 Interpellation 2019/20:280 Skyddsnät för utsatta barn av Kopparklint (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang Interpellation 2019/20:283 Interpellation 2019/20:283 Ojämlikhet i cancervården av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang § 3 Svar på interpellation 2019/20:224 om stärkt äganderätt 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om när och hur jag kommer att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Han har i det sammanhanget också frågat vilka partier och representanter som kommer att ingå i den. har frågat vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att stärka äganderätten kommande år och på vilka områden jag ser att äganderätten brister och därför behöver stärkas. Som alla känner till arbetar regeringen för fullt med att genomföra den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, , det så kallade januariavtalet. Det är ett arbete som kommer att fortsätta även framöver. Regeringen har, som en konsekvens av januariavtalet, tillsatt en utredning, , som har fått i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark och hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Utredningen ska redovisa sina förslag . Därutöver avser regeringen, i enlighet med januariavtalet, att tillsätta en utredning om artskyddet. Artskyddsförordningen ska ses över för att effektivt och rättssäkert kunna skydda hotade arter och vara tydlig gentemot markägare om när man har rätt till ersättning. Det är miljö- och klimatministern som ansvarar för dessa utredningar. Med detta sagt kan jag konstatera att frågeställningar som rör skyddet för äganderätten kan uppkomma i skilda sammanhang och på många olika rättsområden. Svåra avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen behöver ofta göras inte minst på områden där hälsoskydds‑, miljöskydds- och säkerhetsskäl kan motivera begränsningar av skyddet för äganderätten. Som framgår har utredningarna som pågår och planeras för i uppgift att överväga och föreslå en rad olika lagändringar som är av stor betydelse för markägares rätt. Ett av uttalade syften är dessutom att värna och stärka den privata äganderätten till skogen. Det är framför allt frågeställningar som hänger samman med äganderätten till skogen som är bakgrunden till tillkännagivande. Jag kommer därför att invänta resultatet av bland annat och se vilka förändringar som kan behöva genomföras. I sammanhanget vill jag också framhålla att den nuvarande utformningen av egendomsskyddet i grundlag är ett resultat av ett omfattande arbete som gjordes, i brett politiskt samförstånd, i . Detta trädde i kraft . Avslutningsvis: En parlamentariskt sammansatt kommitté utgörs alltid av representanter från samtliga riksdagspartier och utses efter förslag från respektive partigrupps kansli. Fördelningen av ledamöterna är proportionerlig. 2 (M): Tack för svaret, statsrådet! Där berättas vilka andra utredningar som regeringen gör och som ligger under men väldigt lite om vad man avser att göra för att stärka äganderätten. Regeringen har tillsatt en egen utredning om äganderätten enligt punkt 26 i januariavtalet. Det blir mycket intressant att se vad som kommer ut ur detta med tanke på att det är ett initiativ av och att statsrådet ska ta hänsyn till . riktade , i KU:s betänkande 2018/19:KU27, ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsrelaterade egendomsskyddet, därav min fråga till statsrådet. När kommer den att tillsättas? Statsrådet blir svaret skyldig. Kammaren har beslutat. Äganderätten är grundlagsskyddad. Många mark- och skogsägare upplever att äganderätten successivt försvagas. Grunden för en fungerande demokrati och inte minst marknadsekonomi och företagande är en stark äganderätt. I vissa länder är rättsläget oklart när det gäller vem som äger vad. Detta medför att människor inte vågar investera i mark, fastigheter och företagande i dessa länder. Där vill jag inte att ska hamna. Äganderätten urholkas alltmer i på grund av att ett flertal myndigheter tar sig rätten att bestämma över hur privat mark ska användas. Låt mig ge några exempel. Det senaste är virkesupplag. När skogsägare ska avverka måste de lägga sitt timmer i anslutning till väg för att lastbilarna och transporterna till pappersbruken ska komma åt virket. Detta ska skogsägarna nu betala upplåtelseavgift för, fast det är egen mark. Annekteringen av skog på grund av biotopskydd pågår för fullt. Det finns markägare som blir av av sina bestånd på grund av detta, och jag vill hävda att det påminner om annektering. När det gäller rätten att bygga på sin egen mark, inte minst i skärgården, vill markägaren kanske ha en brygga för att kunna ta sig ut till sin ö, likaväl som att ha ett garage att ställa sin bil i om man bor på fastlandet. Det blir allt lägre ersättningar till markägare för intrång vid ledningsrätt och dylikt. Man lägger bara ut schabloner och bestämmer vad som ska betalas, och det finns ingen förhandling med markägarna. Det blir också en värdeminskning när en ledningsrätt läggs. Detta tar man ingen hänsyn till, utan man lägger bara ut schabloner. Enskilda tjänstemän gör egna tolkningar som inte är rättssäkra. Staten har via sina myndigheter blivit för stark, och äganderätten försvagas successivt. Regeringen gör ingenting åt detta, trots att man har ett ansvar att reglera genom regleringsbrev. I punkt 26 i JÖK:en står att den privata äganderätten ska stärkas. Då kommer min fråga till statsrådet: åtgärder kommer justitieministern att vidta för att stärka äganderätten? På vilka områden anser justitieministern att det finns brister i äganderätten? 3 (M): Tack, , för ditt brandtal för äganderätten! Det står i skarp kontrast till statsrådets svar. Jag delar min riksdagskollega uppfattning att äganderätten har varit utsatt för en attack i . Enskilda människor kommer i kläm på grund av såväl regeringens agerande som enskilda myndigheters agerande. Låt mig ta ett exempel. LRF bjöd in alla riksdagsledamöter från till en småföretagare i som lever på sitt skogsjordbruk. Han har inget annat jobb vid sidan av. Han lever av sitt skogsjordbruk. Han har mark, och han värnar den. Jag tror nämligen, till skillnad från vissa myndigheter och möjligen vissa enskilda statsråd, att skogsägare värnar sin mark. Det är ju deras pengar på banken, och de har inget som helst intresse av att misskötta sin mark. Helt plötsligt fick småföretagaren ett meddelande att han inte får avverka sin skog därför att en fågelskådare hittat en lavskrika på hans skifte. Konsekvensen av detta, fru talman, blir att småföretagaren i blir utan inkomst. Han lever på sitt skogsbruk och blir utan inkomst. Detta gick till domstol, och jag tror att han fick avverka. Detta är bara ett exempel. Vi ser liknande situationer med tjäder. Tjäder är alltså en fågelart som vi jagar. Men har skogsägare fått avverkningsförbud därför att det har varit någon tjäder där. Jag tycker att detta är bekymmersamt, och det skapar en rättsosäkerhet i systemet. I statsrådets svar hänvisas till januariöverenskommelsen och att man har avtalat med andra partier. Men jag är faktiskt intresserad av att få veta vad statsrådet anser. Vad anser regeringen? Kan statsrådet vara lika klar och tydlig här i kammaren och i talarstolen som är? Sitter det i statsrådets själ och DNA att han står upp för äganderätten, den äganderätt som har tjänat så väl, och den företagsamhet som har tjänat så väl? Vi kan aldrig acceptera en myndighetsaktivism. Vi kan aldrig acceptera att äganderätten kränks. Det kan såklart handla om politiska partier som har politiska ambitioner. Om detta parti skulle ingå i regeringen kan man steg för steg, bokstav för bokstav, inskränka äganderätten i . Men då är det viktigt att vi i de demokratiska partierna, som står upp för demokrati och äganderätt, sätter stopp – precis som kollegan gör i denna interpellation. Han säger: räcker det! Det är precis det som vi moderater säger. Vi står upp för den okränkbara äganderätten. Vi står upp för markägarna och för företagarna, och vi misstror inte till exempel skogsägarna. Vi tror nämligen att skogsägarna har allt intresse av att värna sin mark, att värna sin skog och att sköta den på ett bra sätt som gör att deras kapital växer och som gör att deras skog kan gå i arv till deras barn. Jag skulle vilja veta om statsrådet delar syn på den okränkbara äganderätten. 4 Justitie- och migrationsminister (S): Både och verkar ha läst svaret förfärligt dåligt. Det står uttryckligen i svaret att den utredning som är tillsatt om skogen – inte av mig utan av – syftar till att stärka äganderätten när det gäller mark och skog. Jag har därför inget som helst problem att säga att det är klart att vi ska göra det. Det står i januariavtalet. Den nya utredningen som just handlar om artskydd syftar också till samma sak. Vi kommer alltså att stärka skyddet för äganderätten när det gäller mark och skog. Men detta kan göras utan grundlagsändring. Det är också poängen här. Inom ramen för grundlagarna kan man nämligen genomföra dessa förändringar. Det är egentligen det som vi är ute efter. Egendomsskyddet i grundlagen regleras i regeringsformens 2 kap. 15 §. Där gjorde vi förändringar. Jag satt med i som samlade alla partier som då satt i . Vi kom överens om skrivningarna kring detta. Vad gjorde vi då? Bland annat ändrade vi skrivningen så att man ska få full ersättning vid till exempel expropriering. Det fanns inte en sådan skrivning tidigare. Sedan följdes detta dessutom upp med en utökning av ersättningen. är det faktiskt en överkompensation. ska man inte bara få marknadsvärdet om det behöver ske en expropriering utan faktiskt marknadsvärdet plus . genomfördes egentligen en överkompensation till markägarna vid exproprieringar. Dessutom finns det förstås särskilda ersättningar vid alla rådighetsinskränkningar. Jag delar uppfattningen att ägarna har starka rättigheter. Så är det. Men kom ihåg att det också finns andra intressen i samhället. Detta är inte det enda intresset som finns i samhället. Allmänheten har också starka intressen. Det gäller till exempel allemansrätten som är en oerhört uppskattad del av svenskt samhällsliv och som ger oss tillgång till friluftsliv i skog och mark. Om man säger att man ska stärka äganderätten måste man undra om det kommer att gå ut över allemansrätten. Denna balans måste också alltid finnas när man gör denna typ av avvägningar. När det gäller tillgång till stränderna för allmänheten finns det också en avvägning som måste göras. Det är därför som vi har strandskyddsreglerna. I fråga om värdefull natur och djurliv finns det också ett intresse som måste värnas. behöver marken användas för nödvändiga samhällsinvesteringar, att vi till exempel kan bygga vägar och järnvägar. Markägare och skogsägare har starka rättigheter, men det finns också andra intressen i samhället som också måste vägas in i denna diskussion, och det måste finnas en balans i fråga om detta. Jag satt som sagt med i som leddes av moderaten , som var en mycket bra person att ha att göra med. Det var en person som man kunde lita på stod fast vid sina uppgörelser och sina avtal. Vi tog varandra i hand och sa att vi skulle göra upp om hela paketet – den nya regeringsformen som trädde i kraft . är alla partier överens om detta. En uppgörelse just om skrivningen i 2 kap. 15 § regeringsformen fanns med där. Jag tänker stå fast vid den uppgörelse som vi då gjorde om grundlagen, och jag hoppas att också tänker stå fast vid den. Det är nämligen viktigt att man ser till att hålla på denna princip när man lägger fast grundlagar. 5 (M): Jag delar statsrådets uppfattning om att denna utredning var bra. Jag delar också hans uppfattning att Per var en hedersman, och jag hade mycket med honom att göra när jag var kommunalråd. Han stod verkligen för det som man gjorde upp med honom. Problemet , trots , är att regeringen inte styr sina myndigheter med regleringsbrev. De härjar fritt i olika delar och har åsikter om saker som inte ligger under deras ansvarsområden. Jag känner till att bland annat Lantmäteriet kan ha åsikter om ifall någon ska få stycka en tomt. Lantmäteriet ska egentligen bara verkställa avstyckningen, inte ha synpunkter på att har gett tillstånd till avstyckning. De slirar på sina uppdrag och lägger sig i det politiska. Det är ett stort bekymmer. Det blir myndighetsaktivism av detta. Tror statsrådet på allvar att äganderätten kommer att stärkas när hanterar och bereder frågan? Jag och har aldrig ifrågasatt allemansrätten. Den har vi varit överens om. Men det innebär inte att man inte ska få bygga vid stränderna om man äger mark. Det innebär inte att man ska bygga på obebyggda öar. Det innebär att man ska få bygga i anslutning till sin fastighet där man bor eller har ett hus. Det är högst rimligt att man får bygga en brygga strandnära om man har ett hus på en ö för att kunna ta sig dit. Alternativet är att åka helikopter ut till ön. Det är inte gratis. Då får man be regionen om bidrag. Då kanske man klarar det. Strandskydd är också ett hot mot äganderätten. Det är schablonmässigt, och ibland är det . Jag känner inte till någon strand i som är , inte ens på Falsterbonäset. Min fråga är om statsrådet tycker att det är rimligt med 300 meters strandskydd. Då skyddar man egentligen skog och mark som ligger långt från stränderna. Det är inte stränderna man skyddar. I har man ett differentierat strandskydd. Där tittar man på hur det ser ut i verkligheten – om man behöver ha eller . I har man generella förbud och strandskydd . Dessutom är det staten som övervakar detta, vilket jag tycker är helt felaktigt. Detta ansvar borde ligga helt på kommunerna i översiktsplanerna. Kommunen har bäst lokalkännedom om sitt territorium – mycket bättre än man har på . Jag anser också att detta underminerar den lokala demokratin. Jag ställer min fråga ytterligare en gång: När kommer statsrådet och regeringen att tillsätta den parlamentariska kommittén? Kammaren beslutade om den . När kommer den att tillsättas? 6 (M): Man vet att statsrådet är ute på hal is när han indirekt anklagar oss moderater för att ifrågasätta allemansrätten. Det är naturligtvis rent trams och ett försök att blanda bort korten. har tagit upp ett antal exempel såväl i detta inlägg som i det förra, och precis som han säger sker det systematiska kränkningar av äganderätten i – jag tog själv upp exempel från . har jag tyvärr inte den talartiden, men jag skulle kunna ta upp ett antal andra exempel från min valkrets på att det sker kränkningar av äganderätten på olika sätt. Jag uppfattar detta som misstro. Det är misstro mot privata skogsägare, misstro mot företagare och misstro mot kommuner som vill utvecklas. Ta till exempel ; de har jättefina områden där de vill bygga nära stränderna. De ser att det går att skapa områden där, men det har inte varit så lätt. har ju statsrådet själv varit med och gjort en januariöverenskommelse som innebär att man ska underlätta byggande vid stränderna. I alla fall säger att det har gjorts en överenskommelse med Socialdemokraterna om att underlätta byggande vid stränderna – ett förenklat strandskydd. Det säger , och partiet skriver debattartiklar om det runt om i . Här står dock statsrådet och säger att vi måste skydda stränderna från att bebyggas. Det visar hur paradoxal den här regeringsbildningen är. Man verkar inte ens veta vad man har kommit överens om. Vi moderater välkomnar en stärkt äganderätt, och vi välkomnar att kommuner vill utvecklas. Vi välkomnar att människor vill bo och bygga närmare vatten. Det är många som vill bo så, och jag hoppas att intentionen med den här utredningen är att underlätta boende vid stränder. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Det är fascinerande att höra en debatt där man utgår ifrån medvetna missförstånd. Vad jag gjorde i mitt förra inlägg var att problematisera äganderätten. Jag sa att man inte kan säga att ägande är det enda intresset som finns i samhället utan att det även finns andra samhällsintressen. Jag exemplifierade detta med till exempel stora investeringar som vi behöver göra: Vi måste kunna bygga vägar, och vi måste kunna bygga järnvägar. Vi måste ha andra typer av kommunikationer, som telekommunikation etcetera. Jag exemplifierade också med allemansrätten som ett annat viktigt intresse som allmänheten har – vikten av djur och natur och att det finns ett friluftsliv så att människor kan komma ut i naturen. Jag exemplifierade även med stränderna och den strandskyddsreglering som finns. När det gäller de utredningar som är tillsatta nämner jag , som ska stärka markägarens rättigheter, och artskyddsutredningen, som är på väg att tillsättas och som också ska göra det. Det finns även en särskild strandskyddsutredning som vi har kommit överens med de andra januaripartierna om att genomföra. Vill man diskutera detaljer i den och hur den ska landa tycker jag att man ska ta den diskussionen med det statsråd som har med detta att göra, men den öppnar för större flexibilitet än vad som har funnits tidigare. Det är dock en fråga för det ansvariga statsrådet. Det som ligger inom mitt ansvarsområde är hur regleringen ska se ut i grundlagen. Vad jag underströk i mitt förra inlägg är att Socialdemokraterna är ett parti som håller sina löften, och jag skulle säga att det är särskilt viktigt att hålla sina löften när det gäller grundlagsfrågor. Jag utgår ifrån att den uppgörelse om grundlagen i dess helhet som vi en gång gjorde med Per , och alla andra partier som då satt i den här kammaren – en uppgörelse som trädde i kraft – fortsätter att gälla. Vi kan nämligen inte ha en situation där lämnar uppgörelse efter uppgörelse. Ni lämnade decemberöverenskommelsen, ni lämnade energiöverenskommelsen och ni lämnade migrationsöverenskommelsen. Ni ville inte ens fullfölja gängsamtalen, och ska ni nu lämna även grundlagsutredningen och grundlagsöverenskommelserna är vi snart i ett läge där ett handslag från inte längre räknas. Då blir det som att skriva i vatten när man kommer överens med , och jag hoppas att ni inte ska försätta ert parti i en sådan situation. Detta byggs även på med en retorik som går ut på att äganderätten är hotad och att det är en problematik när det gäller myndigheterna. I så fall tycker jag att man ska ta den diskussionen inte i grundlagsfrågorna utan när det gäller instruktionerna till myndigheterna och hur de ser ut. Då får man ta den diskussionen. Jag kan dock konstatera att de lagändringar vi nu utreder kan görs inom ramen för grundlagen. Jag delar inte uppfattningen att äganderätten är hotad. Talar vi ägande finns det enligt min uppfattning helt andra frågor som man egentligen borde diskutera. Det stora problemet med ägandet just nu är inte att äganderätten är hotad utan att ägandet är så förtvivlat dåligt fördelat att vissa människor äger oerhört stora tillgångar medan andra människor äger väldigt lite. Den diskussionen borde vi föra i stället, det vill säga: Hur ser vi till att öka jämlikheten, totalt sett? När ni i avskaffade förmögenhetsskatten för, vad är det , lite avskaffade ni även registreringen av alla förmögenheter. Vi vet alltså inte ens hur förmögenhetsfördelningen ser ut i . Det borde vi tala om i stället, tycker jag, för ägandets fördelning är ett mycket större problem än just den här frågeställningen. 8 (M): Fru talman och statsrådet! har inga planer på att överge grundlagsöverenskommelsen. Det är inte det vi tar upp i den här interpellationsdebatten, utan vi tar upp äganderätten och tillämpningen av den. Det är allvarligt när myndigheter går in och gör överträdelser. Regeringen har tappat kontrollen över sina myndigheter, och regleringsbreven är för svaga. Det måste stärkas, och det är därför jag har ställt interpellationen. Jag har gjort det därför att många markägare i min hemkommun har reagerat på detta och kontaktat mig i egenskap av riksdagsledamot. De kontaktade mig redan när jag var kommunalråd, men har jag möjlighet att ställa frågorna. Fler ägare, säger statsrådet. Det är bara att köpa mark om man vill ha den. Staten tilldelar inte människor mark. Det gjordes i tidigare; när våra svenskar utvandrade till fick de en markplätt – och inga bidrag – för att kunna etablera sig. Det kanske är någonting som statsrådet får överväga när det gäller statens mark, om han vill ha fler ägare. Annars får människor faktiskt köpa sin mark själv, om de nu vill ha mer mark än den de har. Min fråga återstår. Jag har icke fått svar . När kommer den parlamentariska kommittén att tillsättas? Eller är det på det sättet att regeringen obstruerar mot beslut i kammaren om att tillsätta en parlamentarisk kommitté? Det är i så fall allvarligt, anser jag, för om tar ett beslut ska det också verkställas av regeringen. Justitieministern är svaret skyldig här i kammaren. Nästa fråga är vad det finns för riktlinjer för regeringens egen tillsatta utredning om äganderätt. Det måste finnas riktlinjer om man ska stärka äganderätten. I vilket syfte? Det vill jag ha svar på. 9 Justitie- och migrationsminister (S): deklarerade klart och tydligt att inte har några planer på att överge grundlagsöverenskommelsen. Det tyckte jag var bra – i så fall behöver vi inte heller göra en översyn av grundlagen i den delen, eller hur? I så fall står ni ju fast vid överenskommelsen, . Vad vi i så fall diskuterar är om man ska ändra i vanlig lag och stärka äganderätten till mark och skog, och det är precis det den utredning som har dragits igång syftar till. Det står uttryckligen i de direktiv som har att det syftar till just detta. Sedan har vi då artskyddsutredningen, som också kommer. Om vill stärka äganderätten för mark och skog skulle jag nog alltså vilja uppmana honom att bevaka den utredningen och delta i den process som sedan kommer när det handlar om att ta fram lagstiftning för detta. Jag kan försäkra om att vi från regeringen och regeringspartierna, liksom de partier vi samarbetar med, tänker fullfölja det vi har sagt i januariavtalet. Det innebär att vi ska stärka markägarnas rättigheter i det här sammanhanget, och det handlar bland annat om ersättningsfrågor när man gör rådighetsinskränkningar eller andra saker som inskränker på ägandet. Någon annan linje har vi inte. Det är bra att höra att står fast vid grundlagens skrivning här. Då gäller handslaget med fortfarande, och då behöver vi inte göra någon översyn av skrivningen i 2 kap. 15 § regeringsformen. Då inriktar vi oss i stället på att se vad man kan göra inom ramen för vanlig lag och hur vi kan komma framåt där. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2019/20:231 om nationella arbete mot inhemsk extremism 10 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om regeringen kommer att behålla CVE-funktionen vid , Brå, och om deras verksamhet motsvarar det regeringen planerade eller om regeringen är beredd att låta polisen få ett operativt ansvar för lokala arbete mot våldsbejakande extremism och radikalisering. Han har vidare frågat vilka slutsatser regeringen drar av Säkerhetspolisens yttrande samt om regeringen har planer på att förtydliga länsstyrelsernas regionala uppdrag att kartlägga våldsbejakande extremism. Center mot våldsbejakande extremism, CVE, inrättades vid Brå . Så här långt motsvarar centrets verksamhet i stort sett det som regeringen planerade för. CVE erbjuder stöd och vägledning till de kommuner som har behov av detta, både via besök och via en stödtelefon för yrkesverksamma.