prot · H8095 · 2020-09-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM70 EU:s agenda och handlingsplan för narkotika 2021–2025 COM(2020) 606 till socialutskottet 2019/20:FPM71 Förordning om upphörande av referensvärden på finansmarknaden SWD(2020) 142, COM(2020) 337, 2013/14:FPM13 till finansutskottet 2020/21:FPM1 för säkerhetsunionen COM(2020) 605 till justitieutskottet § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2020) 483 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2020) 491 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Svar på interpellationerna 2019/20:449 och 453 om särbehandling av enskilda bolag 1 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra att svenska skattepengar går till internationella techjättar som ägnar sig åt aggressiva skatteupplägg. har frågat mig om det är mitt och regeringens ställningstagande att enskilda bolag bör kunna ges positiv särbehandling genom åtgärder av regeringen och hur jag i sådana fall motiverar mitt ställningstagande. Frågorna rör samma tema, och jag besvarar dem därför samlat. Gränsöverskridande handel och utländska investeringar bidrar till högre tillväxt, sysselsättning och utbyte av tankar och idéer som utvecklar vårt samhälle. Just nu befinner vi oss i början av en digitalisering av samhället och näringslivet. Då är denna typ av infrastruktur också viktig för att kunna bygga nya tjänster och företag, som i sin tur skapar jobb och bidrar till välfärden och vår konkurrenskraft. Ett av regeringens uppdrag är att stärka den svenska konkurrenskraften. För att nå de mål som beslutats av riksdag arbetar regeringen med generella regelverk och i vissa fall stöd för fler jobb och företag. Av de tre så kallade techjättarna interpellanterna nämner är det Facebook som erhållit stöd för sin etablering. I Facebooks fall beviljade den föregående regeringen regionalt investeringsstöd 2011, och beviljade ytterligare medel . Enligt bedöms etableringen, som fått regionala investeringsstöd om , ha lett till investeringar . Det är betydande investeringar för och . eftersträvar ett företagsklimat som är förutsägbart och rättvist, och de stöd som används är generella och reglerade. I svensk rätt har vi generella skatteregler som gäller alla. Däremot kan villkoren i vissa fall skilja sig mellan olika branscher eller sektorer. Den lägre energiskatten för elförbrukning i datorhallar är på samma nivå som för exempelvis tillverkningsindustrin. Det är en generell nedsättning som inte riktas till något specifikt företag. Skatteflykten är däremot internationell, och då måste det till internatio-nella lösningar för att stoppa den. Det har länderna koordinerat sig alltmer inom mot den internationella skatteflykten och skatteplaneringen. Det har visat sig vara rätt modell, och arbetet har varit framgångsrikt. Men det finns fortfarande frågor kvar att lösa när det gäller den digitala ekonomin. Sedan finns det länder som trycker på för att beskattningen ska flyttas från länder där innovation sker till stora konsumentländer. Där tycker vi att det är rimligt att också små exportberoende ekonomiers intressen tas till vara, inte minst för att främja innovation. Vi måste ständigt utveckla och förbättra villkoren för att stärka den svenska konkurrenskraften. Den internationella konkurrensen om investeringar och kompetens är mycket hård. Och , som är ett litet exportberoende land, använder de stöd och regelverk som finns till hands för att möta utländsk konkurrens och säkra framtida jobb. måste fortsätta vara öppet för handel och utländska investeringar. 2 (V): Tack, ministern, för svaret! Med anledning av avslöjanden hoppas jag att näringsministern tillåter mig att tveka om vem som skrivit svaret – om det var Amazon eller . Jag låter frågan hänga kvar. Anledningen till att vi har den här debatten är att tre av regeringens ministrar med näringsministern i spetsen har vädjat till nätjättarna Amazon, Google och Facebook att etablera sig i . Och man har inte bara vädjat och fjäskat, utan regeringen har också öst pengar i form av skatterabatter och subventioner över amerikanska nätjättar. Detta är ju inte vilka bolag som helst, utan de tillhör de högst värderade bolagen i världen. Det handlar om multimiljardärer, världens rikaste män, som maxat sina vinster under en global pandemi medan vanligt folk blivit arbetslösa och fått välja mellan att kunna äta eller att betala hyran. Och när jag säger ”inte vilka bolag som helst” syftar jag på att de har blivit störst i världen av två anledningar, och här är Amazon ett beklagligt exempel. För det första har de skatteflykt som affärsmodell. Modellen går ut på att kringgå skatteregler, och de lobbar hårt för att få så låga skattenivåer som möjligt. De betalar knappt någon skatt över huvud taget. I har de lyckats få ned sin skattesats till mellan genom att slussa ut vinsterna till skatteparadis, trots att vi säger att skatt ska betalas där värdet skapas och trots att det är arbetarna som skapar vinsterna. Men den regeln verkar inte gälla världens största bolag. Näringsministern säger vidare att skatteflykten är internationell och att det krävs internationella lösningar för att stoppa den. Ja, det kan nog alla som lyssnar på denna debatt räkna ut. Men problemet är att Socialdemokraterna konsekvent blockerar EU-förslag mot skatteflykt. Man följer en svart lista mot skatteflykt som rentvår de värsta skatteparadisen. Där vore det bra med en förbättring. För det andra frånsäger sig Amazon allt samhällsansvar i de länder man verkar i. Det handlar om att snabbt avskaffa anställningstryggheten för att suga ut så mycket pengar som möjligt av dem som gör det fysiska jobbet. Tar vi som exempel kan vi se att ambulansen tillkallades 600 gånger till Amazon men bara några enstaka gånger till konkurrerande lager. Amazon självt kommenterade detta med att det ändå är en låg siffra med tanke på antalet arbetade timmar. Det betyder att man använder arbetare som förbrukningsvaror och låter skattebetalarna stå för sjukvårds- och ambulanskostnader. Det är känt att det förekommer spårsändare på deras lager som följer arbetarnas rörelsemönster och att toalettraster klockas så att anställda får kissa i petflaskor. Så agerar ett bolag som aktivt arbetar emot facklig organisering och som använder arbetare som slit och släng. Alltså: Ägarna lever i ekonomiskt överflöd och arbetarna i kroppar som inte längre orkar. Är det här verkligen en vinnande modell? Tycker ministern det? Varför fjäskar näringsministern för de här jättarna, som har en antifacklig politik? De har blivit världens rikaste män, inte genom att tjäna sina pengar utan genom att ta pengar. De har byggt upp sina imperier på ryggen av människor som inte värderas. Och på vilket sätt ska näringsministern stoppa Amazons skatteflykt – de slussar ju ut sina pengar till ? För att regeringen inte ska slösa bort ännu mer svenska skattepengar eller dalta med den här typen av bolag har lagt fram ett utskottsinitiativ. Förslaget är att regeringen genast ska återkomma med en strategi för att införa offentlig så kallad land-för-land-rapportering. Då skulle multinationella bolag redovisa sina vinster och skatter offentligt i , för någon ekonomisk rättvisa måste det ändå finnas. Är näringsministern beredd att införa detta? Ge mig gärna ett svar , tack! 3 (L): Det är en väldigt vänsterpräglad debatt här. Det är spännande för oss båda interpellanter. Jag reagerar lite på svaret och på det som var den förra regeringens näringspolitik. I det här fallet handlade det om att ge bidrag till enskilda bolag, enskilda stora bolag som på en fri marknad rimligen själva skulle kunna få kapital till viktiga investeringar. , som satt i denna regering, skriver i tidningen . Det är en tidning som jag oftast inte läser, men när skriver läser jag den gärna. Han har varit lite extra skarp, inte sällan mot regeringen. Han skrev att Socialdemokraterna gillar stora saker. Och visst känner man igen sig lite i det där: Socialdemokraterna gillar stora industrier och stora system. De vill kunna styra och ställa med ekonomin och människorna i stora övergripande system som är helt oöverblickbara. Såklart är det där mest en fantasi. Men Socialdemokraterna gillar stora saker. Jag tycker egentligen inte att det är något fel med det. Vi liberaler tycker inte att det är något fel med att man gillar stora företag – stora, lönsamma företag som skapar jobb och välstånd. Det är inget problem. Men skillnaden mellan Socialdemokraterna och Liberalerna är i det här fallet att vi också gillar små företag. Vi tycker också att det är bra när drivna entreprenörer, innovatörer och företag kommer underifrån med nya idéer och nya sätt att göra saker och lyckas välta de gamla, stora jättarna. Och visst, Facebook är ingen gammal stor jätte. Men det är väl självklart att även det som Facebook gör kommer att göras bättre av någon annan . Problemet med den politik som regeringen för när man vill gynna stora saker, som beskrev det, är att varje krona man ger i bidrag till något av de här stora bolagen har man tagit någon annanstans ifrån. Skattesystemet funkar så i att små företag och företagsamma människor – entreprenörer som drivs av en egen kraft – trycks tillbaka av stora system av regler. Det är stora tyngande skattesystem och stora tyngande regelsystem, och sedan tar dessa pengar och petar in i några favoritprojekt. Det som provocerar, fru talman, är att regeringen verkar ha blivit helt bländad. För visst är det häftigt med Facebook och Amazon! Det är stora amerikanska jättar, och det är lite flashigt. Jag kan förstå det. Men det är bara det att bnp inte skapas i Powerpointslides på . Bnp skapas av vanligt folk som jobbar, som skapar företag, som har en idé och som driver innovationsutvecklingen i det här landet. Det skapas inte genom att regeringen omfördelar och styr ekonomin. Det vore bättre för både , för företagare och för välståndet – och i förlängningen för finansieringen av välfärden, som Socialdemokraterna brukar säga att man bryr sig om – att i stället sänka skatten och låta människors egen skaparkraft driva utvecklingen. har granskat bland annat de regionala utvecklingsstöden och visat att detta inte är effektiv näringspolitik, för det leder inte till mer tillväxt än man hade fått annars. Det leder inte till jobb. , i recession, kan det leda till något enstaka jobb, men det var inte fallet när regeringen drev sin politik. Min fråga kvarstår: Vad baserade regeringen sin politik på? 4 (V): Tack till min partikamrat , som lyfter denna viktiga fråga! vänder jag mig till statsrådet. Även i en interpellationsdebatt kan det kanske vara bra att slå fast det man är, eller i alla fall tror sig vara, eniga om. Vi är eniga om att är en liten, öppen ekonomi, där internationell handel, internationellt kunskapsutbyte och internationella investeringar spelar stor roll för utvecklingen. Vi är också eniga om att det är bra att regeringen arbetar aktivt för att skapa goda villkor för att ska kunna vara en ledande industri- och kunskapsnation. Däremot tycks vi vara oense om hur man i sammanhanget ska se på stora företagsjättar som försöker spela ut stater mot varandra. Och hur ska en svensk regering se på sådant som fackliga rättigheter och arbetsvillkor? Det är klart att det är lite extra nedslående när det handlar om en socialdemokratisk minister. I granskning, som har nämnts här, citeras till exempel en ombudsman på fackförbundet som säger: ”Facebook är emot kollektivavtal. Vi har besökt dem och vi har pratat med dem. Men de tackar nej och säger att det inte är något för dem.” När det gäller Amazon är arbetsvillkoren något som har varit väldigt uppmärksammat på lagren där bolaget har funnits tidigare. Det har kommit att bli en hel filosofi om hur man klämmer ut maximalt ur arbetskraften på ett sätt som går ut över fysisk och mental hälsa medan man lägger över kostnaderna på det omgivande samhället. Det här är något som det har skrivits artiklar och böcker om. Det handlar om arbetstagare som inte har möjlighet att till exempel gå iväg och dricka vatten, som statsrådet nu gör. Här i påminde två av ledarna för fackförbundet om den här företagskulturen och sa: ”I fallet med Amazon och dess etablering i vittnar tyvärr många politikers standardsvar om okunskap. Vi vill peka på hur Amazon bär sig åt i andra länder där de är etablerade. Ingenting pekar på att de vill agera annorlunda i .” Detta är alltså ett citat från fackliga företrädare. Man kan tycka att det här borde få en socialdemokratiskt ledd regering – om man har höga tankar om den regeringen – att analysera risker, fundera på motstrategier och hitta politiskt smarta grepp för att värna den svenska kollektivavtalsmodellen. Har det varit så? Inte direkt, får man lov att säga. I stället har tillsammans med ministerkollegorna skrivit insmickrande brev till just de här bolagen och avslutat med det ganska käcka utropet: Vi är redo för business och står till er tjänst! Detta är anmärkningsvärt av många olika skäl. Många har gett uttryck för sin oro, och bland andra fackliga företrädare känner denna oro och driver på för arbetsmiljökrav. Man kan konstatera att partikamrat i då svarar: Sådant gör man i kommunistdiktaturer! Jag tycker att det tyder på en ganska märklig bild av både kommunpolitiken i och det systematiska arbetsmiljöarbetet i kommunistdiktaturer. Det blir intressant att höra hur denna partikamrat och näringsminister resonerar, för jag menar att villkoren på arbetsmarknaden i samband med stora nyetableringar utöver anställda på plats också påverkar hela branscher. Det är alltså oerhört viktiga framtidsfrågor. Det påverkar vilka jobb som växer fram och hur ekonomin utvecklas. Det sätter i grund och botten sin prägel på hela det svenska samhället. Då är det viktigt, inte minst för svensk fackföreningsrörelse, att veta om man kan räkna med att regeringen står på samma sida som de gör. Eller är det i värsta fall så att regeringen genom att vara servil och open for business snarare hamnar på rakt motsatt sida i de dragkamper som uppstår? Det tycker jag vore viktigt att kunna reda ut . 5 (V): Fru talman och ministern! Jag skulle vilja ge en beskrivning av svenskt näringsliv, och jag hoppas att ministern har ungefär samma bild som jag har. Svenskt näringsliv bygger på små och medelstora företag. En stor majoritet av de privatanställda jobbar på ett litet eller medelstort företag. Antalet anställda ökar mycket mer i de små och medelstora företagen än i de stora företagen. Dessutom bidrar de små och medelstora företagen till mer än hälften av bnp. Därför förvånar det mig att regeringen går så långt i att försöka locka hit dessa stora företag. Jag tänker till exempel på den hearing som har hållits i angående bland annat Amazons utnyttjande av mindre startup-företag, där Amazon helt enkelt har investerat för att komma över information som de sedan själva har använt för att starta konkurrerande företag. Detta har inneburit att företag har krossats i processen. Också Facebook förhördes, på grund av kopiering av mindre företags lösningar och kring hur man köper upp konkurrenter på marknaden. Facebook äter alltså upp företag. Vad tror ministern att dessa företag kommer att göra med svenska små och medelstora företag – företag som utgör hälften av vår bnp? Dessutom undrar jag vad ministern tror att det här kommer att göra för innovationen i , som är så viktig – speciellt för vår exporthandel. 6 Näringsminister (S): I går hade jag förmånen att få åka till tillsammans med min kollega arbetsmarknadsminister . Anledningen till det var de många varsel som har kommit i . Uppemot 1 000 personer har varslats om uppsägning, huvudsakligen på SCA . Att få beskedet att man mitt i en väldigt djup global kris riskerar bli av med jobbet är allvarligt. Det är allvarligt för och för landet men naturligtvis mest allvarligt för de människor som det rör sig om. Jobbet är ju inte vad som helst. Det är inte bara en försörjning, utan det är också ett sammanhang, en känsla av att vara behövd. I går satte vi oss alltså med arbetsgivare och fack som gärna ville träffas tillsammans, eftersom det är en viktig del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vi gick igenom vad vi tillsammans kunde göra för att hjälpa människor med utbildning att hitta andra jobb. För dem som ska vara kvar handlar det om på vilket sätt vi kan hjälpas åt för att de ska kunna gå vidare inom samma företag. Det här är en väldigt viktig del av den kollektivavtalsmodell som har gjort väldigt framgångsrikt. Det handlar inte bara om känslan av rättvisa, utan jag tror dessutom att det är väldigt bra för konkurrenskraften och för vår ekonomi. Men det är klart att i grund och botten handlar det också om att en liten, öppen ekonomi som vår ska kunna få den här typen av investeringar som SCA också nu använder som de varslar. Digitaliseringen, som ju är grunden för det vi pratar om, har börjat och har hållit på , och även om vi tycker att den har gått väldigt långt tror jag att vi bara är i början av den. Det är klart att ska vara ett land där det också investeras i digitaliseringens infrastruktur. Mot den bakgrunden, fru talman, har regeringen argumenterat och kommer att fortsätta att argumentera för investeringar i . Människor i , , och kommer ju även att behöva jobb. Jobbet är så oerhört viktigt. Det är bra för människor, och det är bra för vår välfärd. kom det ett antal frågor, fru talman, och hade man bara bemödat sig om att läsa bortom rubriken hade man kunnat se att det finns fakta som motsäger en del av dessa. Ta till exempel försöket från att misstänkliggöra Socialdemokraterna – något som man gjort – för att inte stå upp för den svenska kollektivavtalsmodellen. Jag har min bakgrund som facklig ombudsman just i Unionen, där jag åkte runt i och för att argumentera just för skrivande av kollektivavtal. Jo, därför att det är bra för löntagarna, och det är bra för företagen. Som näringsminister har jag bidragit till att de statliga bolagen numera i sin ägarpolicy ställer krav på kollektivavtal hos underleverantörer, därför att det är bra för löntagarna och bra för landet. Jag får höra anklagelser om att den förra regeringen har bidragit med en massa pengar till dessa tre nätjättar. Men om hade läst svaret ordentligt hade han sett att den förra regeringen syftar på den regering där Liberalerna satt med. hade vi trots allt en alliansregering där Liberalerna satt med. Skatteflykt är ett otyg, och vi måste göra vårt yttersta för att se till att göra det så svårt som möjligt. Den digitala ekonomin gör det svårare, men vi får ju inte skjuta oss själva i foten. De förslag som man här hänvisar till skulle flytta beskattning från små länder som , som har mycket innovation och många stora företag, till stora konsumentländer. Det skulle vi bli förlorare på. Vi ska ha en rättvis beskattning, men det får inte innebära att stora länder berövar små länder skattekraft. 7 (V): Det var skatteflykt jag nämnde, och av de lades kanske på skatteflyktsfrågan. En fråga står dock obesvarad, nämligen om Baylan kan tänka sig att rösta för en offentlig land-för-land-rapportering. Då skulle de här jättarna som Baylan fjäskat för visa offentligt var de betalar sin skatt och hur mycket av vinsterna som de skickar iväg till eller . Varsel togs upp, och det är ju otroligt sorgligt när det händer. Jag tycker att Baylan ska fundera på vilka jobb som slås ut och vilken arbetsmarknad man skapar när man tar in företag som Amazon, för medan världens länder just nu diskuterar hur vi ska beskatta nätjättarna – Baylan var inne på digitaliseringen – gör Socialdemokraterna precis tvärtom. Ni köper lobbyismen från storföretagen som inte betalar skatt. Företagen spelar ut stater mot varandra. De kommer till men ska inte betala någon skatt här. Medan världen går in i en ekonomisk depression och kriser avlöser varandra – vi är inne i en djup kris just nu – har miljarder rullat in till de amerikanska nätjättarna som fortsätter att göra miljardutdelningar och inte betalar någon skatt. Skatteflykt är deras affärsmodell, och de nätjättar som vi pratar om nu har blivit så stora och rika att de har tagit över världens marknadsandelar inom den här branschen, på hela området. Jag hoppas att näringsministern förstår hur domino fungerar: Det är en bit som slår ut en annan bit som i sin tur slår ut en annan. När Baylan sitter här och räknar på jobb som etableras måste man också räkna på jobb som slås ut. När regeringen räknar på skatteintäkter som kommer in med anledning av att folk arbetar kanske ni ska ha en kolumn i en Excelfil på för hur mycket skatteflykten kostar eller för hur mycket skattepengar som försvinner när mindre bolag tvingas att lägga ned – mindre bolag som gör rätt för sig och betalar skatt, medan Amazon har monopol på marknaden och inte betalar någon skatt. Näringsministern tar upp Facebook i sitt svar. De fick ju 140 miljoner av regeringen, vilket ledde till 56 jobb enligt granskning. Det är per jobb. Det är väldigt dyr arbetsmarknadspolitik. Dessutom toppar bolaget när det gäller bolag som bygger sin affärsverksamhet på skatteflykt. När det kommer till Amazon slussas pengarna till . För Facebooks del går upplägget ut på att inte redovisa intäkter lokalt utan slussa dem vidare till bolagets europeiska huvudkontor på . Det här är också anledningen till att Socialdemokraterna måste börja se europeiska länder som skatteparadis. gör tyvärr inte regeringen det, utan både och går fria från EU:s svarta lista över skatteparadis. Socialdemokraterna verkar tycka att det är helt okej; vi har digitalisering och sedan jobbar man internationellt med det. Men ni blockerar ju förslagen när de kommer internationellt. Ni blockerade förslagen om offentlig land-för-land-rapportering . har ni en chans till. Ett sådant initiativ ligger hos riksdag. Frågan tas upp igen i EU, efter . Varför röstar ni inte för en offentlig land-för-land-rapportering så att man faktiskt kan se vart dessa företag flyttar sina vinster och hur mycket de beskattas i de länder där de är? Det tycker jag att Baylan ska kika på. Då kvarstår frågan om ska vara ett centrum för den här typen av upplägg och avtal, där storföretagen tar del av allt vi har byggt upp tillsammans i form av infrastruktur, vägar, offentlig service och fiber medan de inte ger någonting alls tillbaka utan tvärtom kommer att slå ut mindre bolag som faktiskt gör rätt för sig och betalar skatt. 8 (L): Tack för svaret, får jag börja med att säga! Från mitt perspektiv handlar det här om regeringens och statsrådets syn på hur näringslivspolitik bedrivs på ett effektivt sätt utifrån de exempel som tas upp i interpellationen. Det handlar också om skatteflykt, och jag håller med om att det vore rimligt med land-för-land-rapportering, något som driver på ett mycket bra sätt. Då är det lite märkligt att gå upp i debatten, dra en liten anekdot och prata om den kris som befinner sig i just . Det är ju inte det detta handlar om. Det är klart att i en finansiell kris kan det behövas stöd till enskilda bolag, och det sa jag också i mitt första inlägg. Det kan behövas stöd som är generellt utformade för att nå dem som drabbas av krisen. Det är ju något som kommer utifrån och inte hade drabbat en om det inte vore just för krisen. Det är vi överens om. Det ingår i januariavtalet. Det är inte någonting som har hittat på alldeles själv. Det är lite märkligt att man inte svarar på frågan, för jag tror att vi från politiken kan skydda arbetstillfällen som hade kunnat skadas av coronakrisen. Men jag tror faktiskt inte att man skapar jobb med hjälp av Powerpointbilder på eller något annat verktyg som har i sin låda.