prot · H80936 · 2020-11-17 00:00:00 — När det gäller testningen är ju det någonting som inte kostar oavsett om man är assistansanordnare, brukare eller personlig assistent, lika lite som det ska kosta för den som arbetar i vården eller omsorgen. När det gäller sjuklönefrågorna finns de också reglerade på annat sätt. Att anpassa lokaler och mycket annat är däremot exempel på verksamheter som kommuner och regioner har. Därför tycker jag kanske inte att man kan jämföra de två statsbidragsförordningarna. Att få stöd för personlig skyddsmateriel är det som frågan handlar om. Vi återkommer helt enkelt när det handlar om detta. Det är klart att vi måste hitta sätt att också förbereda . Vi inser att det är kort om tid. Det kanske inte är så komplicerat för den som ska redovisa sina kostnader, men det är klart att detta ska kunna ske och att det ska fungera. Det är ambitionen. Vi skulle inte anta en ny statsbidragsförordning om vi inte också avsåg att kunna betala ut pengar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:103 om projektbidrag från Allmänna arvsfonden 27 Socialminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några generella åtgärder för att säkerställa att lagstiftningen om Allmänna arvsfonden endast medger att organisationer som delar demokratiska värderingar och tar avstånd från terrorism kan få projektbidrag för att motverka våldsbejakande extremism. Offentliga bidragsmedel ska aldrig gå till verksamheter som inte är förenliga med vårt samhälles grundläggande värderingar, så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som är bundet av. Allmänheten ska kunna känna sig trygg i att medel bara betalas ut till organisationer som respekterar demokratins idéer. Arvsfondsdelegationen tillämpar i sin praxis ett demokrativillkor som innebär att stöd inte lämnas till organisationer som inte vilar på demokratisk grund. Villkoret är dock inte lagstadgat. Utredningen om en översyn av regelverket för Allmänna arvsfonden hade bland annat i uppdrag att föreslå hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd. föreslog i sitt betänkande En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) att ett demokrativillkor med innebörden att stöd inte får lämnas till en organisation som främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter skulle införas i lagen om Allmänna arvsfonden. Nya och förtydligade demokrativillkor för statens stöd till trossamfund och för bidragsgivningen till det civila samhället har även utretts och föreslagits i betänkandena Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) och Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Båda dessa betänkanden har remitterats. I beredningen av betänkandena har ett behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället konstaterats. Det behöver säkerställas att känsliga personuppgifter har ett tillräckligt skydd i samband med att myndigheter eller enskilda organ prövar frågor om stöd till det civila samhället. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden (dir. 2020:113). Uppdraget omfattar även det föreslagna demokrativillkoret för Allmänna arvsfonden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser därefter att återkomma i frågan om att införa ett demokrativillkor i lagen om Allmänna arvsfonden. 28 (SD): utsattes för en rad synnerligen brutala terrorbrott. Brottsligheten riktar sig inte bara mot enskilda, utan det framgår med all önskvärd tydlighet att måltavlan för dessa terrorbrott är den franska sekulära demokratin. Vi välkomnar att president så tydligt markerar mot islamismen och uttalar ett otvetydigt stöd för den franska sekulära konstitutionen, för frihet, jämlikhet och broderskap. Men det är ett budskap som tyvärr inte delas av alla. Islamister på höga positioner runt om i världen har i stället valt att fördöma Macron, till exempel före detta premiärminister , som anser att muslimer har rätt att döda miljontals fransmän, president , som uppmanar till ekonomiska sanktioner mot , eller imamen och ledaren för den så kallade för Islamakademin i . Genom sina privata sociala medier påstår imamen dels att islam är oförenligt med sekulär, västerländsk demokrati, dels att idén om det sekulära samhället är en rasistnationalistisk ideologi som är värre än den som driver Islamiska staten. Vidare kallar imamen för en skurkstat och Macron för en skurkaktig fjant, och han säger att presidentens tydliga markering mot terrorism är ett angrepp på muslimer och islam. Allt detta hade kanske inte varit värt att ta upp i en interpellationsdebatt om det inte varit så att Islamakademin hade deltagit som en partner i ett projekt som finansieras av just Allmänna arvsfonden för att motverka våldsbejakande extremism i . Den svenska staten hyr alltså in en person som förespråkar våldsbejakande extremism för att motverka våldsbejakande extremism. Men året är ju 2020, och ingenting förvånar längre mig. Arvsfonden var av allt att döma fullt medveten om Islamakademins partnerskap och hade också, om man hade brytt sig om att googla imamens namn, kunnat se att han tidigare till exempel har förespråkat dödstraff för personer som vill lämna islam. Jag vill därför fråga statsrådet dels om hon håller med imamen om att islam är oförenligt med sekulär, västerländsk demokrati och att Macrons agerande är ett angrepp på islam och muslimer i allmänhet, dels om hon ser en risk med att staten anlitar en person som försvarar våldsbejakande extremism för att motverka just våldsbejakande extremism. 29 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Den fråga som jag tidigare tog del av gällde om jag avser att vidta några generella åtgärder för att säkerställa att lagstiftningen om Allmänna arvsfonden endast medger att organisationer som delar demokratiska värderingar och tar avstånd från terrorism kan få projektbidrag för att motverka våldsbejakande extremism. Man kan väl tycka att den frågan är synnerligen intressant att svara på. De frågor som ställer här tror jag dock att han själv förstår svaret på. Det är klart att det inte ska vara några odemokratiska krafter som får del av skattebetalarnas pengar. Det var precis detta som jag sa i mitt svar. vet ju att jag som statsråd inte kan uttala mig om enskilda fall. Det är inte heller regeringen som beslutar om varje enskilt ärende som beviljas medel av Allmänna arvsfonden. Men det är klart – utifrån interpellationen får jag informera mig från den kanslifunktion som finns. Projektägare var tydligen föreningen . Projektet var ett samarbete med bland andra , Kriminalvården, polisen och Islamakademin. Man kan ju tänka sig att det faktum att polis och kriminalvård också deltar i arbetet inte innebär att det är givet att man ger ensidigt stöd till en organisation utan snarare till ett projekt, som i det här fallet syftade till att värna demokratin mot antidemokratiska beteenden. Arbetet med att bygga upp ett regionalt resurscentrum som förmedlar kunskap, arbetar demokratistärkande och erbjuder stöd på samhälls-, riskgrupps- och individnivå är en verksamhet som fortsätter utan stöd från Allmänna arvsfonden. Mina frågor till är: Är det rimligt att vi fördelar medel för att värna demokratin mot antidemokratiska beteenden och radikalisering? Och är det bra att vi bygger upp ett regionalt resurscentrum som förmedlar kunskap, arbetar demokratistärkande och erbjuder stöd på samhälls-, riskgrupps- och individnivå? Jag vill bara erinra om att vi inte kan debattera enskilda fall i kammaren. Interpellationen handlar om att vidta generella åtgärder när det gäller lagstiftningen om Allmänna arvsfonden och så vidare. Ledamoten får komma ihåg det. 31 (SD): Detta är inte heller inte första gången som Allmänna arvsfonden har avslöjats med att finansiera islamister. I en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som jag vet att statsrådet är väl medveten om, pekas Arvsfonden specifikt ut som en finansieringskälla för Muslimska , en välkänd islamistisk organisation vars mål är att använda invandring och missionering för att bryta ned och förstöra västvärldens demokratier. I rapporten står följande: ”Det är många miljoner som slussats in från svenska skattebetalare in i världens största islamistiska organisations svenska gren. Det betyder att staten och dess medborgare finansiellt och organisatoriskt hjälpt till att etablera många organisationer med direkt eller indirekt koppling till MB. Många av dessa organisationer erhåller statsbidrag genom t.ex. SST, MUCF och Allmänna Arvsfonden.” Men trots att detta avslöjades 2017 och sannolikt var välkänt fortsätter miljonrullningen till den islamistiska miljön i . Det enda som regeringen har gjort är att i vanlig ordning tillsätta en utredning, , som lämnade sitt slutbetänkande , där man kom fram till att inga fel hade begåtts och att allt var i sin ordning. Detta är också den här regeringens standard-MO: Man begraver akuta problem i utredningar, gömmer sig bakom tjänstemän och skyller allt på någon annan. Om vi ändå ska titta lite på den juridiska aspekten av detta, vilken ju tas upp i utredningen, stadgas ändamålet för medel från Allmänna arvsfonden i 5 och 6 § lagen om Allmänna arvsfonden: ”5 § Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. 6 § Stöd ur fonden skall i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning.” Om vi som exempel tar organisationer som har en tydlig koppling till Muslimska – deras målsättningar är att bekämpa idén om ett sekulärt samhälle och motarbeta demokratin som styrelseskick – kan statsrådet förklara vilken del av ändamålet som detta faller in under: Är det barn, ungdomar eller funktionshindrade som ska dra nytta av detta? Jag erinrar om att det är generella regler som interpellationen handlar om, inte specifika fall. 33 Socialminister (S): Jag tror inte att ledamoten är så intresserad av den kommentaren eftersom han fortsätter att prata om enskilda ansökningar och organisationer. Men jag tänker att det kan finnas någon som lyssnar på debatten och undrar hur Allmänna arvsfonden egentligen arbetar. För pågående projekt gäller ju att Arvsfondsdelegationen kan avbryta sin finansiering om projektet i sitt genomförande strider mot den demokratiska värdegrunden. Om det visar sig att en organisation inte lever upp till de krav som ställs har Kammarkollegiet möjlighet att kräva tillbaka medel som betalats ut. Enligt arvsfondsutredning, som ledamoten hänvisar till, finns det inga belägg för att medel ur Allmänna arvsfonden har lämnats till organisationer som inte respekterar demokratiska värderingar. har också granskat Allmänna arvsfonden och framfört kritik, men den handlar om principer för redovisning, inte om att arvsfondsmedel används på ett olämpligt sätt. Det förs självfallet en kontinuerlig dialog mellan , och med anledning av den kritiken. Det är därför vi har en granskning av Allmänna arvsfonden, så att vi ska få veta hur vi behöver förändra vår styrning eller annat i verksamheten för att den ska ske på det sätt som vi har bestämt. bedrev Kammarkollegiet ett omfattande arbete för att möta den kritik som gällde . Man har utrett och åtgärdat samtliga områden. Men jag vill återkomma till att när det handlar om demokrativillkor finns det en pågående utredning. Det kan låta enkelt. kan säkert själv berätta vilka organisationer han tycker ska få pengar och vilka som inte ska få det. Men som regering kan vi inte själva sitta och bestämma vem som ska få pengar, utan vi behöver förhålla oss till något när vi talar om demokrativillkor. Vi måste försäkra oss om att det finns möjligheter för myndigheter eller i det här fallet för Arvsfondsdelegationen att kontrollera att man följer demokrativillkoren. Den utredningen kommer, som jag sa i mitt interpellationssvar, att redovisas . Det blir väldigt viktigt. Någon kan säkert tycka att det låter enkelt, men jag tror att vi alla är engagerade och intresserade av att demokrativillkoret verkligen hanteras med varsamhet och att det blir rätt och riktigt gjort. Sedan ska vi självklart tillämpa det. 34 (SD): Jag har alltså ställt statsrådet inför det faktum att Allmänna arvsfonden finansierar organisationer som syftar till att bekämpa demokratin som idé. I interpellationssvaret sa statsrådet: Arvsfondsdelegationen tillämpar i sin praxis ett demokrativillkor som innebär att stöd inte lämnas till organisationer som inte vilar på demokratisk grund. Det är uppenbarligen inte sant. Hade det funnits ett sådant informellt demokrativillkor som statsrådet pekar på hade Islamakademin eller Muslimska eller Muslimska olika grenorganisationer i inte fått en krona av dessa pengar. Men miljonrullningen fortsätter. Det informella demokratikriterium som statsrådet hänvisar till är en chimär. Statsrådet säger också att en särskild utredare har fått i uppdrag att analysera det föreslagna demokrativillkoret för Allmänna arvsfonden. Uppdraget ska redovisas senast . Detta är bara ett sätt att skjuta frågan . Det som Socialdemokraterna egentligen håller på med är att köpa dessa islamistledares lojalitet genom generösa bidrag i hopp om att de ska leverera röster till socialdemokratin. (ÅLDERSPRESIDENTEN: Med de beskyllningarna går ledamoten över gränsen. Jag ber ledamoten att hålla sig till ämnet.) Detta är inte bra för framtid. 35 Socialminister (S): Vi behöver naturligtvis försäkra oss om att alla de medel vi betalar ut går till organisationer, projekt och verksamheter där man arbetar utifrån de principer som gäller för mänskliga rättigheter, de konventioner som vi har undertecknat och mycket annat. Jag hör att har hela listan klar för sig. Jag tror att alla är väldigt tacksamma för att vi på ett mer objektivt sätt fastställer en sådan lista och sådana kriterier. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:105 om regeringens arbete med resolution 36 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag har initierat några förslag eller varit drivande i att implementera agendan för kvinnor, fred och säkerhet inom Försvarsmakten. Hon har vidare frågat mig om jag har agerat för att Försvarsmaktens övningar ska inkludera moment som rör resolution . har också frågat mig om jag anser att den utbildning som värnpliktiga får om resolution är tillräcklig eller om jag avser att verka för någon förändring i detta avseende. Slutligen har hon frågat mig om jag, nu när handlingsplan –2020 löper ut, kan redogöra för vilket arbete med handlingsplanen som har lett till bäst resultat och hur jag i så fall mätt och utvärderat det resultatet. antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Tillsammans med efterföljande resolutioner utgör dessa den internationella agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Regeringen verkar för att frågor om kvinnor, fred och säkerhet integreras i allt arbete för fred och säkerhet. Det gäller såväl Försvarsmakten som andra myndigheter. Enligt en bestämmelse i förordningen med instruktion för Försvarsmakten ska Försvarsmakten i sin verksamhet verka i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionerna ska särskilt beaktas vid utbildning samt vid planering, genomförande och utvärdering av insatser. nationella handlingsplan, den tredje i ordningen , för genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet 2016–2020 beslutades av regeringen . Arbetet med den nationella handlingsplanen kommer att fortsätta in , inledningsvis i form av nuvarande plan. Försvarsmakten och andra myndigheter ska bidra till genomförandet och erhåller ett årligt uppdrag i regleringsbrev med återrapporteringskrav i fråga om resultatet av det arbete som bedrivits samt planerade åtgärder och aktiviteter. Det sammantagna resultatet av Försvarsmaktens och andra myndigheters arbete sammanställs av i en årlig rapport som publiceras på regeringens hemsida och används som underlag för regeringens rapportering till FN och EU. Rapporten visar att handlingsplanens fokus på ledarskap, ägarskap och integrering av frågorna i ordinarie verksamhet har gett resultat. Försvarsmakten har i sin återrapportering bland annat redovisat organisatoriska åtgärder, förändringar i arbetssätt och processer, utveckling av utbildnings- och övningsverksamhet, bidrag med experter till internationella staber och internationella insatser, kurser för högre officerare, studier och forskning, handböcker och intern styrning och kontroll. Vad avser genomförandet av utbildnings- och övningsverksamhet är detta ett ansvar för Försvarsmakten. Med de styrningar som regeringen angett i såväl förordning som regleringsbrev och med den återrapportering som sker kan jag konstatera att arbetet med 1325 är en integrerad del av Försvarsmaktens verksamhet. 37 (M): Tack, försvarsministern, för svaret! hjälpte jag min dotter och hennes kompis en del med deras läxor i historia. Det handlade bland annat om , revolutioner och den demokratiutveckling som skedde då. I morse sprang jag förbi utställningen om demokrati och bilderna på . Vilket fantastiskt arbete som gjorts för att stärka kvinnors rättigheter i ! Jag sprang och funderade på den här debatten. Jag funderade på kvinnors deltagande i konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete. Jag funderade på ansvaret vi har att stärka arbetet för kvinnors säkerhet i väpnade konflikter. Hur görs det på riktigt? Hur görs det så att det blir verkstad på riktigt? Kvinnor utsätts för oproportionerligt mycket våld under krig – jag tänker både på civila dödstal och på våld som används som en krigsstrategi för att uppnå olika mål. Exempelvis används våldtäkter av militärer och väpnade grupper för att splittra samhällen, fördriva människor och visa makt. En viktig del är att öka kvinnors makt och politiska deltagande. Hur ser det då ut just nu i länder som vi gör internationella insatser i? Jag tänker till exempel på , och . Även om Försvarsmakten integrerar jämställdhet i den militära operationsplaneringen möts man av utmaningar som är kopplade till strukturella problem och ojämställda strukturer. Sida belyser detta bra. I de delar av världen där utdragna kriser eller konflikter råder finns det en normalisering av könsrelaterat våld – så är det exempelvis i , och . De lyfter även en utbredd korruption inom statsbyggande processer som ett problem med direkta konsekvenser för kvinnors rättigheter. kom UD:s andra rapport från arbete med den tredje nationella handlingsplanen för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner för kvinnor, fred och säkerhet. Där kan vi, precis som försvarsministern säger, se att handlingsplanens fokus på ledarskap, ägarskap och integrering av frågor i ordinarie verksamhet har gett resultat. är en av de avslutande rekommendationerna att det är viktigt att utveckla tydliga resultatmål kopplade till handlingsplanens tematiska prioriteringar och fokusländer och se till att de är synkroniserade med andra processer och ramverk för jämställdhet och jämställdhetsintegrering. Vidare kan man läsa: ”För att effektivisera implementeringen av handlingsplanen är det viktigt att det finns en tydlig och samlad vision för var myndigheten är på väg.” Jag har i min interpellation ställt fyra frågor. En handlar just om resultatuppföljning. Den lyder: när handlingsplan –2020 löper ut, vilket arbete med handlingsplanen kan ministern redogöra för som har lett till bäst resultat, och hur har ministern i så fall mätt och utvärderat det resultatet? Jag upplever inte att jag får något direkt svar från ministern på den frågan. Det kanske är för att det faktiskt inte finns några tydliga mål eller någon tydlig resultatuppföljning. 38 Försvarsminister (S): När det gäller det praktiska arbetet som utförs rapporterar Försvarsmakten resultatet av implementeringen av planerade åtgärder och aktiviteter till Försvarsdepartementet. Nästkommande rapportering sker . Av rapporteringen framgår att Försvarsmakten har fortsatt med en systematisering av arbetet för att kvalitetssäkra genomförande av handlingsplanen. Fokus har legat på framtagande och genomförande av ett militärt anpassat utbildningskoncept, insatsförberedande utbildning, forskning, jämställdhetsintegrering av strategiska och operativa styrningar, jämställdhetsperspektiv i nationell kontext i form av arbetet inom ramen för total- och försvarsmaktsövning TFÖ 2020 samt ledarskapets fortsatta engagemang inom Gender Coach-programmet och på den internationella arenan. En naturlig del av utbildning är övningar. I till exempel utbildningen för en internationell insats ingår en rad olika utbildningspaket, varav 1325 är ett, för att kunna verka i insatsområdet. Det är ett exempel på hur detta rent praktiskt omsätts i Försvarsmaktens verksamhet. Det är ett resultat. I andra övningar som inkluderar staber och planeringsarbete är 1325 med som en planeringsfaktor i färdigställande av planer och i analys och värdering av genomförandet. För att möjliggöra det här är det nödvändigt att Försvarsmakten gör som Försvarsmakten gör: att man inkluderar det här ämnet i metodutbildningar och annat stöd för planering. Utbildning är en av hörnpelarna i denna implementeringsprocess. Försvarsmakten har tagit fram handböcker och introducerade en interaktiv onlineutbildning i jämställdhet i militära operationer. Kursen syftar till att öka medarbetarnas förståelse och förmåga att integrera ett jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande och uppföljning av militära operationer. När det gäller värnpliktsutbildning, som är en annan fråga som tas upp, tycker jag att det är någonting som man måste titta extra på. Regeringen kommer att vidta en del åtgärder för att särskilt följa upp så att vi får in kvinnor, fred och säkerhet ordentligt. Det är inte detsamma som att man inte jobbar med frågan, men jag ser ett särskilt behov av att följa upp detta. har övningsverksamhet på högre nivå genomförts i bland annat försvarsmaktsövningen 2017 och i övningsförberedelserna för Totalförsvarsövningen som har löpt . Det är viktigt att det övas på dessa nivåer, då det påverkar processer och policy. Vi ser fram emot den redovisning som Försvarsmakten kommer att göra så att vi även får det på pränt. Därefter får vi analysera hur vi går vidare. Det jag ändå kan säga är att det här är en ordentligt prioriterad fråga i försvarsmaktsledningen, där man på olika sätt försöker att utveckla detta arbete inom ramen för sin organisation. Det här är ingenting som man lägger åt sidan eller tycker är en betungande uppgift, utan det är en viktig uppgift som man tar på allvar. Vi följer upp det både i regleringsbrev och i de årliga rapporter som kommer från Försvarsmakten, och nästa återrapportering, , sker som sagt . 39 (M): är det att ta nya beslut om internationella insatser i , och . I förra propositionen gällande exempelvis kunde vi om de nationella målen med insatsen läsa att genom den feministiska utrikespolitiken arbetar för att stärka kvinnors och flickors inflytande och egenmakt samt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Vidare kunde vi läsa att som deltagare i insatsen ska stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution . I den nya propositionen som ska beslutas rapporterar regeringen att kvinnors deltagande i genomförandet av fredsavtalet varit högst begränsat. Det är tragiskt. Det hölls ändå någon form av högnivåmöte , men efter det har det hänt ganska mycket i . Det är ganska omfattande händelser i landet, som en militärkupp. Situationen gällande mänskliga rättigheter är mycket oroande. Kränkningar och övergrepp rapporteras regelbundet.