prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — Vi ser att många utrikes födda kvinnor inte deltar även om vårdnadsbidraget inte finns. Då måste ju Socialdemokraterna ha en lösning på detta och inte stå och prata om tidigare förslag, som inte finns i vår budget . 157 (S) replik: Fru talman och ! En spade är fortfarande en spade även om man paketerar om den lite grann. Och faktum är att den barnomsorgspeng som ni nu föreslår helt enkelt är det gamla vårdnadsbidraget, fast i lite nya kläder. Både och vi vet vad det ledde till förra gången när det gäller den flexibilitet som uppnåddes och den insats som vårdnadsbidraget ur ett jämställdhetsperspektiv innebar för kvinnor här i landet: av dem som uppbar vårdnadsbidrag var kvinnor, och utrikes födda kvinnors integration på arbetsmarknaden försenades. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering vill ni, om ni kommer i regeringsställning, införa något liknande igen. Varför inte lära av de misstag som tidigare gjorts? 158 (KD) replik: Jag vänder mig emot att det kallas för ett vårdnadsbidrag, för det är det inte. Det handlar om att öka flexibiliteten för föräldrar så att de kan få ihop sitt livspussel, helt enkelt. Det har handlat om när barnen är väldigt små. Vi vet att det är upp till kanske ålder som ett barn har störst behov av närhet till sina föräldrar. Det har varit ett sätt för föräldrar att kunna utsträcka tiden hemma med sina barn. Här blir ändå Strandhäll och Socialdemokraterna svaret skyldiga. Vad gör ni åt det faktum att väldigt många invandrarkvinnor ändå inte kommer in i samhället – att så många står utanför och att Arbetsförmedlingen inte heller gör tillräckliga insatser för att få in dem i arbetsmarknadspolitiska åtgärder? Här tycker jag att jag har all rätt att framföra kritik mot regeringen. Här måste mer göras – jag hoppas att vi är överens. 159 (S): debatterar vi i kammaren området Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Den coronapandemi vi nu lever mitt i utmanar naturligtvis också jämställdheten ytterligare, globalt men också nationellt. Vi har kvinnor som arbetar i pandemins frontlinje, inte minst i vården och äldreomsorgen. nämndes här andelen utrikes födda i just dessa yrkeskategorier. Av vårdbiträdena är utrikes födda, liksom av undersköterskorna, av sjuksköterskorna och av läkarna. Dessa utrikes födda bär den svenska välfärden på sina axlar och står nu i pandemins frontlinje, och de flesta av dem är, som sagt, kvinnor. Men vi ser också hur kvinnor nu förlorar sina arbeten när flera kvinnodominerade branscher drabbas hårt av pandemin. Vi ser dessutom hur våldet i hemmen ökar till följd av att många tvingas vistas i hemmet tillsammans med den som kanske är en förövare. Jag tänker till att börja med fokusera på det sistnämnda, för om man ska beröra både jämställdhet och nyanlända invandrares etablering får man prioritera hårt. Jag väljer därför att fokusera på den i sedan mycket länge pågående pandemi som heter mäns våld mot kvinnor. Det är i 150 000 barn som lever tillsammans med en förälder som har blivit misshandlad av den andra föräldern. , dygnet runt, anmäler en kvinna i att hon har blivit misshandlad. Vart tionde barn har bevittnat hur pappa slår mamma. Runt 100 000 ungdomar, företrädesvis flickor, uppskattas leva under hedersförtryck i . har 48 kvinnor dödats av en man de tidigare haft en relation med. Det är en död kvinna ungefär , . Som jämställdhetspolitisk talesperson brukar jag ofta säga att man som socialdemokrat kan vara outsägligt stolt över den politik som vi oförtröttligt har drivit i under många decennier för att göra till ett land som ligger i absolut framkant när det gäller jämställdhet. Vi har införandet av särbeskattning, världens fortfarande modernaste föräldraförsäkring, utbyggnaden av barnomsorgen, rätten till abort, varvade listor i politiken, kvinnofridslagstiftningen, sexköpslagstiftningen och, förra mandatperioden, också samtyckeslagstiftningen, för att bara nämna ett axplock av de reformer vi har varit med och genomfört. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Väldigt mycket har handlat om ökad självständighet och trygghet för kvinnor i bred bemärkelse, inte minst med fokus på att skapa ekonomisk trygghet och självständighet för kvinnor för att de ska kunna välja sin egen väg i livet, ha råd att skilja sig, våga gå när första slaget kommer och ha råd att försörja sina barn när man blir ensam. Det handlar helt enkelt om att kvinnor i det här landet ska ha samma möjlighet som män att påverka sitt eget liv och samhället. Vår uppgift som socialdemokrater har handlat om att identifiera hinder för detta och genom politiska initiativ och reformer ta bort dem. Med en fortsatt fokusering är jag säker på att vi också kan komma åt våldet. Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är en av Socialdemokraternas men också regeringens viktigaste prioriteringar. har 350 nya utredare rekryterats, som är särskilt inriktade på våld i nära relationer, hedersrelaterade brott och våld mot barn. Brottsofferjourer och kvinnojourer har mer pengar att röra sig med än . Vi har också skärpt straffen i hela skalan. Och med samtyckeslagstiftningen fick den strängaste sexualbrottslagstiftning vi någonsin har haft. När det gäller hedersbrott införde vi en ny straffskärpningsgrund och utreseförbud för att skydda barn som riskerar att giftas bort eller könsstympas. Och ingen har väl missat att också arbetet mot människohandel och sexköp har prioriterats upp. Ett särskilt hedersbrott är nu på väg fram efter mönster från det kvinnofridsbrott som vi var med och införde . Även ett nytt barnfridsbrott är på väg till bord, och det är något jag särskilt vill nämna. Det innebär att om en man slår sin fru kommer också barnen att betraktas som brottsoffer och bland annat kunna få skadestånd, för det är ju också ett övergrepp mot barnet som begås. Detta är bara några saker från en lång lista. Vi ska också beröra frågan om etablering under denna debatt. Vi måste våga se att vi lever i ett där inkomstskillnaderna ökat väldigt mycket under de tre senaste årtiondena. Vi har haft en snabbare ökning av inkomstskillnader än många andra länder. Det finns i , precis som i många andra länder, en frustration över att de ekonomiska klyftorna har ökat så snabbt och att så många fler människor de facto upplever att samhället brister när livet av något skäl vänder. När man drabbas av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada eller går i pension upptäcker man att tryggheten inte fanns där som man förväntade sig. Denna otrygghet för också med sig minskat hopp och minskad framtidstro; vi ser detta inte minst hos unga. Det minskar naturligtvis också människors tilltro till politikens förmåga att lösa samhällsproblemen och öppnar upp för den typ av populism och auktoritära politiker som vi ser både i vår omvärld och i . Vi har påbörjat en riktningsförändring i politiken och har sedan vi kom i regeringsställning satsat väldigt mycket på arbetet mot de ökade klyftorna och mot den segregation som har bitit sig fast. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Men detta kommer att ta tid att vända; detta görs inte på . Det handlar om att ha en tydlig reformagenda och en långsiktig politik för minskade klyftor, som vi också orkar att hålla i och förhoppningsvis får väljarnas förtroende att genomföra. Jag ska kort nämna två saker. Vi tycker att det är väldigt bra att de höjda nivåerna i arbetslöshetsersättningen och lättnaden i arbetsvillkoret som införts under pandemin förlängs . I det läge befinner sig behövs en kraftfull arbetsmarknadspolitik och offensiva satsningar på omskolning och omställning. Jag vill också nämna Delegationen mot segregation, Delmos. Statens insatser har alltför ofta skett i form av mer eller mindre kortsiktiga projekt. Jag har själv en bakgrund i sådana projekt i förorten . Hjulet har uppfunnits om och om igen och på många olika platser. Därför är Delmos viktigt. Det handlar om att kunna fortsätta ett mer långsiktigt arbete mot segregation och att samordna insatser. Samma sak gäller . Den är ytterligare ett verktyg för att åstadkomma ett riktigt jämställt samhälle. Det handlar om att släppa projektifieringen, skapa ett uthålligt jämställdhetsarbete och erkänna det som ett politikområde, ett ämnesområde, ett forskningsområde och ett kunskapsområde, som också ska finnas i en struktur – för det är så vi arbetar inom andra områden. Socialdemokratiska reformer har varit viktiga i bygget av det moderna . De tog vårt land steg för steg och ofta under stort motstånd från ett odemokratiskt och fattigt land med enorma sociala klyftor till ett av världens rikaste och mest jämlika och jämställda länder. Dagens klyftor och segregation ska minska, och jämställdheten och jämlikheten ska öka. Jag avslutar med två citat från socialdemokratiska statsministrar. Först : ”Alla barn i ska kunna drömma de största drömmarna och nå dit.” ”Berätta inte för mig om det svenska klassamhället. Jag har sett det, växt upp i det och jag hatar det.” Det sa till för , och det är fortfarande helt sant för många av oss socialdemokrater. 160 (SD) replik: En utgångspunkt för Socialdemokraternas så kallade integrationspolitik är att samhället ska präglas av en mångfald av värderingar. Detta framgår av förarbetena som slår fast politikens inriktning. I förarbetena står det: Integrationspolitiken ska underlätta för individen att integrera gamla och nya livsmönster och livsstilar på det sätt hon själv önskar. Ett mångkulturellt samhälle består av en mångfald av värderingar och förhållningssätt som successivt påverkar varandra. En typ av värdering som blir allt vanligare i är det som brukar kallas hederskultur, vilket lite förenklat innebär att en familj eller en klan på olika sätt försöker begränsa de yngre familjemedlemmarnas livsval. Eftersom Socialdemokraternas utgångspunkt i integrationspolitiken är att värderingar som är nya i successivt ska påverka de som är lite äldre – det står ordagrant så i era förarbeten – och att det heller inte ska finnas någon begränsande princip vad gäller vilka värderingar som är välkomna i , undrar jag: På vilket sätt tycker att det är bra att den nya hedersnormen ska påverka den jämställdhetsnorm som just nu gäller i ? 161 (S) replik: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Ja, , jag tappar lite hakan. De jämställdhetspolitiska mål vi har i om att varje kvinna i oavsett etnicitet ska ha samma rätt och möjlighet som männen i att forma både sitt eget liv och samhället. Det är utgångspunkten för jämställdhetspolitiken i . För oss socialdemokrater är det fullständigt självklart att allt förtryck och alla brott som riktas mot kvinnor ska beivras med de lagstiftningar vi har och på det sätt som vi förhåller oss generellt när det gäller att förövare ska lagföras. Hederskultur ska förebyggas, och flickor och kvinnor ska stöttas så att de kan leva stolta och fria liv i vårt land. 162 (SD) replik: Det var bra att jag fick ett förtydligande. Hederskultur ska förebyggas, säger , och det är välkommet. Frågan är då varför Socialdemokraterna både utformar och röstar för en proposition som säger att alla värderingar ska vara välkomna i och att samhället ska bestå av en mångfald av värderingar och förhållningssätt som successivt påverkar varandra. Jag föredrar det som säger, men det är ju inte det som står i den politiska inriktningen till den integrationspolitik som Socialdemokraterna både har utformat och röstat för i kammaren. Låt mig förenkla frågan något i hopp om att få ett rakt svar: Ska samhället bestå av en mångfald av värderingar utan en begränsande princip? 163 (S) replik: Som socialdemokrat står jag upp för integration, inte assimilering, som förespråkar. Jag tillhör också ett parti med en helt annan värdegrund än den som ni vilar på. Ja, jag står upp för ett mångkulturellt och för att människor ska kunna leva med de värderingar och den kultur de har med sig från landet de kommer från och förhoppningsvis ta till sig svenska värderingar och därmed integreras på ett bra sätt. Hörde inte mitt huvudanförande? Jag beskrev ju precis hur vi införde en ny straffskärpningsgrund, utreseförbud för skydd av barn som riskerar att giftas bort eller könsstympas, och att vi håller på att införa ett särskilt hedersbrott med en särskild straffskala, med mönster från det kvinnofridsbrott vi socialdemokrater införde . 164 (KD) replik: låter väldigt nöjd med situationen och med vad regeringen gör. Men kvinnor har aldrig någonsin känt sig så otrygga i som . I den situationen skulle man önska att för Socialdemokraternas räkning iklädde sig en lite mer återhållsam och ödmjuk inställning. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Våldet mot kvinnor ökar, och det nämnde Strandhäll i och för sig. Sexualbrotten ökar dramatiskt. Vad beror detta på, och gör regeringen rätt insatser? I mitt anförande tog jag upp Nationellt centrum för kvinnofrid i och att regeringen drog in grundanslagen. Jag tycker att det är märkligt att de ska behöva gå till och söka de 10 miljonerna till Kvinnofridslinjen. Bara för att ni ville starta en jämställdhetsmyndighet var ni tvungna att ta pengar från olika verksamheter. Borde vi inte ha råd med mer om vi verkligen ska satsa på reell jämställdhet? Så till detta med ett eget politikområde. Vi vill ju att det ska mainstreamas. I Pekingplattformen kom vi ju fram till att alla politikområden måste ta ett ansvar för jämställdhetsarbetet. Min fråga är: Vad avser regeringen att göra för att öka tryggheten för kvinnor i ? 165 (S) replik: Jag tackar för viktiga frågor. frågar mig huruvida jag är nöjd när det gäller kvinnors trygghet och jämställdheten i . Mitt svar är att jag inte är nöjd. Vi socialdemokrater kommer inte att vila förrän vi också har lyckats komma åt våldet mot kvinnor. Jag pratar om våld i bred bemärkelse, det vill säga det sexuella våldet, det fysiska våldet och det psykiska våldet. Detta är också en av regeringens absoluta topprioriteringar inom det kriminalpolitiska området. Jag nämnde det i mitt anförande, och jag gick igenom en lista av åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka tryggheten för kvinnor i och att på ett kraftfullt sätt arbeta mot mäns våld mot kvinnor. Svaret är att jag inte är nöjd. Däremot ser jag gärna att fler kvinnor vågar och vill anmäla när de blir utsatta. Jag tar inte det som något negativt. Tvärtom ska det finnas en bred definition – vilket vi har i – av vad som är ett sexualbrott. har nog den bredaste definitionen i världen, vilket innebär att mycket omfattas av den svenska lagstiftningen. Därav sticker ut i viss mån. Vi vill att kvinnor ska anmäla, och de ska få det stöd de kan kräva när de har blivit våldsutsatta på ett eller annat sätt. Jag ska i nästa inlägg berätta mer om de satsningar som görs, inte minst på att bygga ut den svenska polisen med över en tredjedel. 350 nya utredare ska fokusera på just dessa frågor. 166 (KD) replik: Vi har också flera olika satsningar för att försöka komma till rätta med de problem och utmaningar vi ser. Man har visat att fler anmälningar inte bara handlar om att fler anmäler utan att utsattheten har ökat för tjejer och kvinnor. Vi vet att det går längre ned i åldrarna där tjejer känner att de är utsatta. Det är oerhört allvarligt. Jag fick inget svar på min fråga angående Nationellt centrum för kvinnofrid. Tycker att det var rimligt att ta pengar från verksamheter för att finansiera ? Varför var man tvungen att ta från olika verksamheter som riktar sig direkt och konkret till utsatta kvinnor? 167 (S) replik: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Det är säkert så att det också finns en ökning. Men vi kan inte blunda för att det finns en bred definition – vilket vi vill ha. Samtyckeslagstiftningen har också breddat fältet för vad som anses vara ett sexualbrott. Det är för att vi vill vara ambitiösa på området. Frågan om har debatterats på olika sätt . Jo, vi ska ha ett mainstreamat jämställdhetsarbete i alla myndigheter och i hela politiken. Men vi behöver också ett ledarskap i form av . Den har fokus på frågan, samordnar arbetet, tar fram kunskapsunderlag och ser till att det finns aktuell forskning på området. Det tror jag är bra. 168 ALIREZA AKHONDI (C): Det har varit ett märkligt år, denna pandemins 2020. Det har varit ett omvälvande år på många sätt, både individuellt och för oss som samhälle. Och det värsta är att krisen inte på något sätt är över. Smittspridningen av detta nya virus når just nu nya höjder, och vi har haft den högsta överdödligheten under en novembermånad sedan spanska sjukan 1918. Svensk sjukvård har också snart nått sin maxkapacitet, i alla fall om man ska mäkta med att både omhänderta patienter med andra sjukdomar än covid-19 och förbereda sig för den enorma logistiska operation som massvaccinering innebär. Flera av oss ledamöter har förutom de vanliga arbetsuppgifterna fått axla ett stort ansvar för att bidra till att de ekonomiska stödpaket som har presenterats ska vara så träffsäkra som möjligt. Trots vårt gedigna arbete har det faktiskt funnits tillfällen där i alla fall jag har känt att vi har hamnat på efterkälken. Trösten är väl någonstans att vi alla gör vad vi kan här och och att vi också gör värdefulla erfarenheter inför framtida kriser. Vi har också tack vare historiskt stora stödpaket räddat hundratusentals svenska arbetstillfällen, hindrat många livskraftiga företag från att gå omkull och tillfört många miljarder till våra kommuner och regioner så att deras viktiga uppdrag ska vidmakthållas. och världen står inför enorma utmaningar i pandemins spår, inte bara i den akuta fasen med att bekämpa viruset utan också de sociala problem, klyftor och tidigare tillkortakommanden som blivit än mer synbara här och . Många fattiga människor runt om i världen har fått ännu svårare att få mat på bordet. Globala värdekedjor har skadats, och nationalismen har fått ännu mer luft under sina vingar. Risken finns att årtionden av fattigdomsbekämpning omkullkastas samt att nya flyktingvågor och konflikter blossar upp. Varningssignalerna är många. Utöver pandemin brottas vi även med att hitta långsiktigt hållbara lösningar för klimatet, trots klimatförnekarnas försök att skjuta våra nödvändiga ansträngningar och satsningar i sank. Vi kan kort och gott konstatera att blir på riktigt utmanande. Den ekonomiska recession som världen går igenom kommer att kräva kraftfulla politiska åtgärder, annars riskerar vi att fördjupa och förstärka de klyftor som vårt samhälle inte har eller haft gagn av. Det krävs politiskt mod och handlingskraft för att genomföra strukturförändringar för att bana väg inför det som komma skall. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Just nu genomför vi en historisk transformation av svensk arbetsmarknad. Jag är både glad och stolt över att varit pådrivande inom ramen för januarisamarbetet för att få igång de största arbetsrättsliga förändringarna sedan införandet av LAS, kanske till och med sedan . Att parterna , PTK och de största och har slutit detta historiska avtal innebär att vi kan riva en del av de barriärer som hindrat framför allt unga och utrikes födda att träda in och få fäste på svensk arbetsmarknad. Det är först nu det riktigt svåra arbetet börjar. måste vi arbeta fram ytterst teknisk och komplex lagstiftning som omhändertar parternas överenskommelse. Vi gör dels förändringar i anställningsskyddslagen, dels bygger ut och utvecklar omställningsmöjligheterna för den anställde. Det kommer att vara arbetsintensivt – det vill jag lova. Jag är dock stolt över att få vara med på den här historiska resan i förhandlingsrummen och här i högsta beslutande församling. Men detta är inte allt som görs. Vi genomför också den kanske största förvaltningsreformen i svensk offentlig historia. Arbetsförmedlingen med dess enormt komplexa uppdrag är nu föremål för en genomgripande strukturförändring. För mig som har haft förmånen att i mitt civila arbete följa Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken på nära håll är det glädjande att vi ägnar oss åt både strukturer och skruvar och muttrar. Just skruvar och muttrar är ytterst väsentliga i denna reform. sitter ju i detaljerna, brukar vi säga. Här finns många detaljer att vara vaksamma och noggranna kring. Det återstår fortfarande mycket arbete innan vi kan säga att vi har gjort jobbet. Men tro mig när jag säger att vi är på god väg. Vi är beslutsamma och jobbar hårt även i dessa digitala tider. kunde vi äntligen ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att inleda arbetet med att införa ett så kallat intensivår för nyanlända inom ramen för etableringsuppdraget. Många har inte uppmärksammat intensivåret för vad det egentligen är, det vill säga en reformering av det etableringsuppdrag som den borgerliga regeringen genomförde 2010. Det var en reform som hade ytterst goda intentioner men som inte mäktade med att se helheten. Detta för att arbetsmarknadspolitik är ett politikområde med många pusselbitar som måste passa ihop, och där brukar politiken inte mäkta med att ta itu med mer än en pusselbit i taget. Men ska det bli ändring på detta. Vi lyfter på varje sten och vänder och vrider på varje aspekt, varje detalj, för att kunna eliminera möjliga fallgropar. Vi gör det för att vi vill göra gott för , för skattebetalarna men också för den enskilde som riskerar att hamna i utanförskap. Vi gör det för vårt gemensamma bästa, inte för att det står i ett avtal. är alltså inte målet utan verktyget som vi använder oss av för att nå målet. Det ska ingen tvivla på. står naturligtvis bakom utskottets betänkande och yrkar därför bifall till förslaget i sin helhet. Det finns naturligtvis delar som vi hade velat se annorlunda, men så är det i ett samarbete – man ger och tar. Tiden räcker inte heller till att lösa allt som vi vill lösa, även om vi centerpartister är duktiga på att använda dygnets alla timmar. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Pandemin har lett till och kommer att leda till att fler blir arbetslösa och riskerar därmed att fördjupa klyftor som finns . Jag syftar framför allt på det faktum att många med utrikesbakgrund som inte lyckades få ett arbete ens under en högkonjunktur kommer att få det än svårare att komma in och få fäste på en betydligt tuffare arbetsmarknad. Vi behöver därför fortsätta att intensifiera våra ansträngningar och utforma kloka förslag på hur vi kan få en bättre integration och inkludering och hur vi kan ta vara på människors drivkraft och kompetens i stället för att förpassa dem till läktaren. Ett steg i den riktningen är , som vi precis har mottagit och ska omhänderta på ett klokt sätt. Språket är en nyckelfaktor i den enskildes möjligheter att få fäste på arbetsmarknaden. Ja, sfi är ett hinder i stället för en möjlighet. Genomströmningen är urusel, kvaliteten under all kritik och innehållet tveksamt. Därför kommer jag tillsammans med mina kollegor att vara ytterst pådrivande i att reformera sfi i grunden och ge denna utbildningsform det kvalitetslyft som vi alla förtjänar. Jämställdhet, nästa tema för dagens debatt, är ett politikområde som ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Jämställdhet är för mig inte ett modeord utan handlar om värderingar. Det handlar om att se människan, hennes kompetens och drivkraft, och om att skapa möjligheter, ge livschanser och bryta destruktiva strukturer. Att vi än har osakliga löneskillnader på svensk arbetsmarknad är ett misslyckande för oss alla, för att ta ett exempel. Just , i pandemins spår, står hundratusentals kvinnor i frontlinjen och arbetar intensivt med att hålla oss säkra, rädda liv och ta hand om våra barn i förskolor och skolor och våra äldre i omsorgen. Ja, listan kan göras lång. Låt oss inte nöja oss med applåder och fina ord utan ta värdefulla steg för att det också ska synas i praktiken att vi alla bidrar till att göra jämställdheten till en självklar del i arbetslivet. En sådan utveckling gagnar oss alla och gör världen betydligt rikare. Tyvärr ser vi dock i spåren av den mest genomgripande krisen i modern tid att utvecklingen går åt fel håll och att vi i stället riskerar att få en jämställdhetskris.