prot · H80917 · 2020-09-30 00:00:00 — Jag tror som sagt att det kommer att leda till en snabbare process än utskottets förslag. Det anser jag att vi alla bör vara intresserade av – vi ska ju inte låta tiden gå i utvecklingen av svensk skola. 26 (V): Då fortsätter vi debatten med anledning av det förslag till utskottsinitiativ som lades fram av Liberalerna och angående PISA-resultaten och huruvida det behövs en extern granskning eller inte. är en internationell studie, inrättad av , som undersöker 15-åringars kunskaper inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. är världens största elevstudie. I studien deltar både och icke-OECD-länder. har kritik förekommit om och huruvida de svenska resultaten är korrekta eller inte. Frågan har även varit uppe för mediala granskningar. I debatten har vissa använt argument utifrån statistik för att insinuera att elever som borde ha gjort provet har blivit bortplockade för att inte sänka snittresultaten för . En oberoende utred-ning av del i 2018 har vid ett flertal tillfällen påtalat att det är felaktigt att använda sig av statistik eftersom den inte säger något om hur länge en elev har gått i svensk skola och ännu mindre om hur länge en elev fått undervisning i svenska, något som är ett krav för att kunna medverka i PISA-undersökningen. över vilka elever som får exkluderas enligt språkkriteriet säger dessutom ingenting om hur länge en person har varit bosatt i landet. Kravet för att få göra PISA-provet är att man ska ha fått undervisning i svenska . De enda som kan avgöra om en elev har fått undervisning i svenska är de skolsamordnare som finns på varje PISA-deltagande skola. Låt mig förtydliga en sak. Vi som förtroendevalda och alla andra människor ska kunna lita på att de resultat som presenteras i världens största skolundersökning är korrekta utifrån de kriterier som finns. Där är vi alla överens. Men att kräva en extern utredning på grund av en artikel i , trots att , regeringen och berörda myndigheter redan tittar på frågan, menar jag är orimligt. Det finns många problem att lyfta upp när det gäller . Exempelvis kan man kritisera själva utformningen av provet om man vill. Man kan kritisera hur oproportionerlig betydelse har fått för många länders utbildningspolitik . Fokus i skolpolitiken läggs på hur vi ska förbättra PISA-resultaten i en tävling mellan länder snarare än att fokusera på kunskapsutveckling i en bredare kontext och utifrån många andra parametrar än de som mäter. Det går att kritisera. Det finns även en rad andra viktiga frågor att belysa utifrån rapporter om svensk skola. De konstaterar att svensk skola är ojämlik och att likvärdigheten försämras, att skillnaderna ökar och att föräldrarnas utbildningsbakgrund och därmed också klasstillhörighet har större och större betydelse för barnens skolgång. Men det är inte vad Liberalerna och vill prata om, för då blir det tydligt att experimentverkstad med världens mest extrema friskolelagar, en dålig finansieringsmodell och det segregerande skolvalet har lett till stora försämringar. Majoriteten av de borgerliga partierna vill hellre tala om teknikaliteter än om de stora nedskärningar som pågår i den svenska skolan. Man vill hellre tala om hur utrikesfödda elevers resultat ser ut än om de reformer som man själv har genomfört och som har lett till en stor skolsegregation och till att eleverna med en annan bakgrund, de som är nyanlända, kanske inte uppnår samma kunskapsmål som andra elever i skolan. Man vill inte heller tala om hur de reformer som man har infört har splittrat lärarkåren. Jag yrkar avslag på utskottsinitiativet och bifall till reservationen. 27 (C) replik: säger att högern, vilket väl för en vänsterpartist är alla till höger om honom, alltså ungefär alla här i salen, gärna vill tala om hur det ser ut i utanförskapsområden, hur utlandsföddas resultat påverkar skolresultaten etcetera men inte vill tala om skolan i övrigt. Det är såklart inte sant. En oberoende utred-ning av del i 2018 Det som jag och säkert många andra här i salen vill tala om är hur det faktiskt ser ut. Om vi vill veta hur svensk skola utvecklas, oavsett om den består av barn som är födda i , av barn vars familjer har levt här i generationer, av invandrarbarn – mina barn är också invandrarbarn – eller av nyanlända måste vi veta vad som är fakta. Det blir en märklig diskussion att göra det till en fråga om någonting annat än att vi faktiskt vill veta om skolan levererar, oavsett om eleverna har varit i svensk skola eller . Att låtsas som att det inte är viktigt att veta vad som faktiskt är skolresultaten för våra barn i svensk skola och jämföra deras resultat med resten av världen tycker jag visar på någon typ av ansvarsflykt från sida. Varför är det inte rätt och viktigt att få veta om resultaten vi får från är korrekta? 28 (V) replik: I eldiga debattal här låtsas han som att vi inte röstar på exakt samma reservation , vilket vi gör och därmed håller med varandra i frågan om PISA-undersökningen. Det blir också lite märkligt när man från talar om att vi ska få reda på saker och få uppgifter och information med tanke på att motsätter sig att vi ska införa en offentlighetsprincip i den svenska skolan för att kunna få just information och statistik för att kunna följa upp detta. Har ändrat sig? Har ni lämnat marknadsexperimenten bakom er och vill satsa på skolan och att vi ska ha en öppenhet för de skolverksamheter som vi finansierar med vår skatt? 29 (C) replik: Vi kan absolut ta en snabb runda om det som gärna vill tala om, nämligen insyn i svensk skola. Vi har pressat på regeringen för att få mer insyn i svensk skola. kommer den första lagstiftningen strax att gå igenom, och vi fortsätter att jobba med regeringen för att få ökad insyn i svensk skola igen. Det var SCB som stoppade insynen i svensk skola och inte vi, som såklart vet. Det som är frågan är varför det är nödvändigt för en vänsterpartist att stå i talarstolen och påstå att det är en undanflykt att man vill ha fakta. Vi har sagt att vi stöder rörande att de ska undersöka, men vi har också sagt att om de inte visar ordentligt vad problemen har varit, om det har varit problem, är vi redo att gå vidare. Det har vi ett eget yttrande om här. Det jag tycker är märkligt är när man från står här i talarstolen och säger att det är någon typ av undanflykt från alla andra partier, också de partier som vill ha en annan granskning än vad vi vill, att man faktiskt vill ha fakta på bordet. Det är problematiskt om vi får en debatt om svensk skola som bygger på chimärer som handlar om att vissa försöker skylla ifrån sig. I stället behöver vi ta tag i de konkreta problemen och få fakta på bordet om hur svensk skola är, vilka problem som finns och hur utvecklingen är för svenska elever. Oavsett vilka partier som föreslår detta måste vi få fakta på bordet. Det borde alla ha som primär grund och vara positiva till. 30 (V) replik: En oberoende utred-ning av del i 2018 Jag tycker fortfarande att det är märkligt att det enda borgerliga parti som stöttar oss i den här frågan tar replik om det som jag sa och som ordagrant var ”majoriteten av de borgerliga partierna”. Det gjorde jag för att jag i det här fallet inte menade . Men absolut, jag anser inte att alla som sitter i den här salen vill skolans bästa. Jag har kommit så pass långt i politiken och har tappat så mycket naivitet på vägen att jag faktiskt tror att en del personer har ett syfte med att plocka upp vissa frågor snarare än andra. Precis som jag gör i mitt politiska arbete tror jag också att andra gör, men jag tror att vi har olika syften. Mitt syfte är att visa på den ökande segregationen och ojämlikheten i svensk skola och på att likvärdigheten sjunker, precis som i princip all skolforskning och samtliga instanser i och EU säger. Andra vill snarare tala om huruvida vi kan lita på som organisation och om den ska granska det här eller inte. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt, och det var därför jag lyfte upp det. 31 (MP): debatterar vi utbildningsutskottets betänkande, En oberoende utredning av del i 2018. genomförs av och är den största elevundersökning som görs i världen där elevers kunskaper i matematik och naturkunskap och deras läsförståelse mäts. är också den studie som har haft ojämförligen störst påverkan på den svenska politiska debatten om skolan. När vi såg hur de svenska resultaten i läsning, matematik och naturvetenskap sjönk i mätning efter mätning var det en väckarklocka, ett alarm, som gjorde att politiska partier från vänster till höger växlade upp i skolpolitiken. Det var viktigt. I internationella undersökningar har vi sett ett trendbrott som innebär att resultaten i läsning, matematik och naturvetenskap inte längre sjunker. Det visade bland annat undersökningen Timss, som mäter just kunskap i matematik och naturvetenskap, 2015. Det visade också undersökningen Pirls, som mäter läsning, där resultaten 2016 var bättre än resultaten i den föregående undersökningen 2011. Trendbrottet för svensk skola syns också i undersökning om läraryrkets attraktivitet, . Det är otroligt goda nyheter. Sedan kom PISA-undersökningen 2018. Den visade samma positiva förändring i kunskaper i såväl läsning som matematik och naturvetenskap. Det är otroligt glädjande när vi kan se att eleverna lär sig mer inom de viktiga områdena. Läsningen är grunden för allt annat lärande. Matematiken är också en otroligt viktig grundbult, liksom naturvetenskapen. visar oroväckande nog att skillnaderna mellan skolor ökar i . Vi har inte en jämlik skola. Vilken bakgrund elever har spelar allt större roll. Om föräldrarna har en högre utbildning eller inte är den viktigaste faktorn för hur det kommer att gå för ett barn i skolan. Så ska det inte vara i en välfärdsstat. Skolan ska ge alla barn, oavsett bakgrund, möjligheter att komma vidare i livet, arbeta med det man vill, utvecklas som människa och vara en del av samhället. En oberoende utred-ning av del i 2018 mäter alltså just skillnader mellan skolor. Där sticker ut i jämförelse med våra grannländer. Vi ser också att det oroväckande nog inte finns ett trendbrott vad gäller jämlikheten i svensk skola. Det är viktigt att vi kan lita på resultatet av en undersökning som får stor betydelse för den politik vi har för svensk skola. Det är därför oroande att i reportage höra enskilda skolor berätta att de inte har följt de riktlinjer som har ställts upp av , som genomför studien, och , som i ansvarar för hur den ska genomföras. Man måste ändå tillåta sig att fråga sig: Vad är motivet bakom de högerpartiers önskemål som kommer till uttryck i detta betänkande? Är syftet verkligen att ta reda på fakta, eller är syftet något helt annat? Högerpartierna säger nämligen att de vill att det inte ska vara som ska granska utan att någon annan ska göra det – trots att det är som sätter upp reglerna för och trots att det rimligen är som bäst kan tolka om deltagande är i enlighet med för studie. Det är också som har bäst möjlighet att se till att länders resultat är jämförbara, både mellan länder och mellan provtillfällen . Men de här partierna vill alltså att någon annan ska göra det. Det finns flera saker som är oroväckande med detta. Bland annat verkar det som att man vill underminera som internationell organisation. Jag menar att det är en del i populistiska partiers arbete med att underminera mellanstatliga organisationer generellt. Vi har sett hur i underminerar och FN. Jag är på riktigt orolig över om vi har partier i riksdag som vill påstå att internationella organisationers undersökningar inte är trovärdiga, inte ens om de internationella organisationerna själva styr tolkningen av sina egna studier. Det är problematiskt i sig. Jag tror faktiskt också att man har ett intresse av att verkligheten inte ska vara den som studierna jag har berättat om visar. Jag tror inte att man vill se att det i svensk skola har skett positiva förändringar på kunskapssidan. Jag tror att det hos vissa partier finns ett intresse av att visa på att allting är på väg åt fel håll och dessutom av att skylla det på invandringen. Jag yrkar därför bifall till reservationen. 32 (M): Tyvärr mäter inte vi i systematiskt kvalitet i skolor, i klassrum eller mellan skolor, till skillnad från många andra länder där detta görs. Vi moderater har föreslagit att det ska göras, men tyvärr utan resultat. Därför får en undersökning som stor betydelse – rätt eller fel. 2018 kommer många att komma ihåg. Självklart är resultatet intressant. Men framför allt gäller det vad debatten har kommit att visa, den debatt som vi har fått efter att resultatet offentliggjordes. Skolminister twittrade att det var en glädjens dag. Det tyckte inte jag och vi moderater. Vi såg nämligen ganska tidigt, , att hade extremt stor frånvaro. En oberoende utred-ning av del i 2018 Enligt , som någon tidigare talare har nämnt, kan elever som under mindre än har fått svenskundervisning i exkluderas från att skriva provet. Det är absolut inte av alla ungdomar som är i som har kommit till och bara läst svenska . Det var också en extremt stor andel som var frånvarande och som skulle ha skrivit provet. I var det som inte dök upp . Någon förklaring till den höga frånvaron kan ingen ge. Att av 15-åringarna inte skrev leder självklart till att jag undrar hur deras resultat skulle ha påverkat slutresultat. Det skulle troligen ha blivit sämre, eftersom det i gruppen som exkluderades – de av vilka en så stor andel inte borde ha exkluderats – finns elever som inte talar särskilt bra svenska och vars resultat troligen hade blivit sämre. Vi har stora problem i svensk skola, och vi måste våga tala om dem. Att dölja svaga elever eller elever med bristande språkkunskaper, trots svenskstudier, hjälper ingen och det leder till att den nödvändiga diskussionen om vad skolan brister i uteblir. Det är därför nödvändigt att lyfta upp haveriet med så att det inte sker igen. Var har deltagandet brustit? Är det på skolnivå? Är det på lärarnivå? Beror det på som var ansvarigt för PISA-undersökningens genomförande? Det är som genomför . deltog 79 länder, däribland samtliga 37 . har godkänt deltagande. Man har rättat provet och publicerat resultat. tjänstemän i sitter på . Att nu i efterhand skulle godkänna att man har gjort fel och gjort en exkludering som går emot det egna regelverket är nog inget som kommer att ske, eftersom då skulle anseende bland alla de 79 länder som deltog riskeras och det skulle även äventyra kommande PISA-undersökningar. En majoritet i utbildningsutskottet med , har därför krävt en oberoende granskning av , gärna utförd av . Detta yrkar jag bifall till , fru talman. Även om vi blir nedröstande här ser jag glädjande nog att en oberoende granskning kommer att ske. har nämligen själv bestämt sig för att den vill granska deltagande i och den stora exkludering som har fått göra. Jag ser fram emot att läsa vad kommer fram till så att vi kan våga se de problem som har vad gäller skolan och så att vi kan fatta nödvändiga beslut. 33 (V) replik: Denna fråga är väldigt intressant, och vi har märkt att den väcker många känslor i främst det konservativa och nyliberala blocket. Som jag sa i mitt huvudanförande ifrågasätter jag det enorma fokuset på som den absolut viktigaste frågan just . Men utöver det är det intressant att föreslog ett utskottsinitiativ som i mycket baseras på en uppmärksammad tidningsartikel i . Detta hade såklart redan tidigare uppmärksammats. Något som är lite lustigt med artikeln är en sak som även tidningen granskat. Man kom där fram till att både journalisten och källan till artikel har väldigt starka kopplingar till , som är en av ägarna till Internationella Engelska Skolan och som har starka intressen i dessa frågor. Han har även tagit tydlig politisk ställning till fördel för högern i . En oberoende utred-ning av del i 2018 Jag undrar om hade någon aning om detta när de i utskottet framhöll bland annat artikel som en av anledningarna och ett av sina argument för att det här måste lyftas upp på detta sätt. Jag undrar även om syftet med att ta upp dessa frågor. Vilken intention har man när man insinuerar att och regeringen – i princip anordnarna av provet – på något sätt har velat dölja någonting? Varför anser det? 34 (M) replik: känns det nästan som att vi är på Svensk Damtidning-nivå. Jag gör inte bakgrundskontroller eller tittar på människors släktträd. Det tycker jag inte att vi ska göra här i kammare. Skolans resultat och kvalitet är för våra barn en betydligt viktigare fråga än en sådan slaskdebatt. PISA-resultatet är viktigt eftersom era partier inte går med på att vi inför kvalitetsmätningar i svensk skola. Det är något som vi borde ha gjort för länge sedan, så att vi själva kan se kvaliteten i vår skola och se hur skolan utvecklas. Det är väl ändå viktigt att vi kan se att undervisningen för våra barn är bra? Skolan är grundbulten för hela samhället. Det är därför en tragedi att så många misslyckas i svensk skola. Vi måste våga göra något åt det. Precis som själv tog upp är det som anordnar . Det är de som har godkänt resultat. Det är de som har rättat prov och lämnat resultatet av dem. Varför skulle då säga: Oj, vi gjorde fel. Vi ber om ursäkt till 79 andra länder. Vi kanske har gjort fel hos dem också. Det hade varit mycket bättre om utskottet och redan från början hade beslutat att be att titta på detta. delar de tack och lov vår uppfattning om att det är viktigt att reda ut vad som har blivit fel med PISA-resultat. Så även om vi blir nedröstade kommer det att bli en oberoende granskning. Jag ser fram emot den, eftersom jag tycker att det är viktigare att vi diskuterar svensk skola och hur den kan bli bättre för alla barn än att vi i denna kammare diskuterar vilken journalist som känner vem. 35 (V) replik: Om jag hade hört till , ett parti som har så tydliga intressen och kopplingar till dessa personer, hade även jag sagt att jag inte hade velat titta på släktträd och använt samma argument. Det är en självklarhet att göra så om man är företrädare för . Det som är lite märkligt är att helt plötsligt vill ha väldigt mycket information. De tycker att det är otroligt viktigt att det finns statistik och uppföljning, men bara så länge det inte handlar om en offentlighetsprincip i svensk skola eller om att granska de fristående skolorna. Det gäller bara när det handlar om en fråga där man insinuerar att det finns en konspiration mellan regeringen och och där man ska ha försökt att dölja saker och ting. Detta tycker jag är väldigt märkligt. En oberoende utred-ning av del i 2018 granskar inte enbart denna fråga utan även väldigt många olika andra frågor, som vi i vårt utskott också behandlar. Det har de inte gjort på grund av att har lyft upp något, utan det hade de gjort oavsett detta. Vad gäller själva frågan undrar jag återigen: Vad är intentionen med detta? Vi vet att har satt upp reglerna för PISA-undersökningen, och därmed vet de om den har utförts på ett korrekt sätt utifrån dessa regler eller inte. Vi vet för övrigt att de procentsatser som tar upp inte stämmer. Det handlar nämligen inte om alla skolor som deltar i PISA-undersökningen, utan det handlar om ett antal skolor och ett antal elever som deltar. De är väldigt få, sett till det antal elever som vi har i hela landet. Vad är syfte? Jag har fortfarande inte fått svar på frågan. 36 (M) replik: Det som är viktigt är att vi får en bättre skola för alla barn. Det är tragiskt att se hur skolan brister, inte minst i våra utanförskapsområden. Det är därför inte bra om man försöker dölja de problem vi har. Jag ska ge rätt när det gäller siffrorna. Det var som uteblev den dagen, inte . Det var som exkluderades och 13 ½ procent som skulle ha skrivit provet men som inte kom. Jag tycker att det är viktigt att veta hur resultatet hade blivit om de som skulle ha skrivit provet hade gjort det. Vi måste våga visa och stå för de problem som vi har i svensk skola. Det hjälper inte någon om vi sopar de problem vi har under mattan. Men om ni vill gå med på förslag om att införa svenska kvalitetsmått som systematiskt följs upp i alla skolor, såväl i friskolor som kommunala skolor, år ut och år in får PISA-undersökningen inte det stora genomslag som den nu – rätt eller fel – får. Anledningen till att vi vill ha en oberoende granskning av har jag nu tagit upp härifrån talarstolen. Det beror på att redan har godkänt resultat. Om de nu skulle medge att de har gjort fel och måste backa tillbaka bandet skulle det göra att alla andra 79 länder kan komma att ifrågasätta granskning och rättning av deras prov. Detta kommer troligtvis inte att ske. Men de har ju på sig till att komma med en sådan rapport. Vi får sitta med spänning och se om de ödmjukt kommer att medge att något har blivit fel. Jag ser i varje fall mer fram emot granskning än . 37 (MP) replik: Jag tycker att det är oerhört att en riksdagsledamot från konspirerar och påstår att , som är en internationell samarbetsorganisation för ekonomisk utveckling och som bedriver forskning och jämförande studier mellan länder, inte skulle kunna medge brister och fel. Vilka grunder har för att påstå att det är på det sättet? 38 (M) replik: En oberoende utred-ning av del i 2018 Jag hoppas att har rätt. Jag har inga grunder för att påstå att de inte kommer att medge om de har gjort ett fel. Men jag kan se ett stort problem om de medger detta, eftersom det kan få konsekvenser för alla andra länders deltagande. Jag tror att det kommer att finnas en rädsla för att ha gjort fel. Jag är rädd för det. Men vi får se. Före ska de ha lämnat sin slutrapport. Förhoppningsvis får vi alla här ta del av den så fort som det bara går. 39 (MP) replik: Det finns alltså inga belägg för det påståendet. Det gläder mig att är tydlig med det. Jag undrar då varför inte vill invänta att kommer med sin rapport innan hon i talarstol kommer med grova påståenden som totalt underminerar förtroendet för den här internationella organisationen – påståenden om att de inte är pålitliga och trovärdiga och inte skulle medge om de hade missat någonting eller gjort något fel. 40 (M) replik: Det är helt enkelt ganska bråttom. Arbetet med nästa har redan börjat. Vi behöver i ta reda på var det har brustit. Är det på skolnivå? Är det på lärarnivå? Är det på skolverksnivå? Handlar det om utbildningen? Var har det blivit fel i vår stora exkludering och frånvaro? Ska vi ändra tillbaka? var det inte utan högskolorna som ansvarade för . Ska vi ändra tillbaka till det borde vi egentligen redan ha fattat beslut om det. Är det någonting annat som ska rättas till är det hög tid att göra det . Därför föreslog vi direkt en oberoende granskning. Vi har ingenting att vinna på att gör en granskning först, som vi ser det. 41 (S) replik: Jag håller med om att det är jättebra att ha egna kvalitetssystem. Det finns också ett sådant uppdrag som har gett till våra skolmyndigheter. Det kommer snart att återrapporteras hur det arbetet går. Det tycker jag är väldigt bra. Men jag kan inte låta bli att reagera på det höga tonläge som har. När satt i regeringsställning byggde utbildningspolitiken på bilden att den svenska skolan var en katastrof. Då var väldigt trovärdigt. Man använde som en slägga mot skolan. Man slog också på skolan med snabba och väldigt illa genomförda reformer. när vi har makten kan vi se att resultaten har vänt lite grann. Är det så att det finns felaktigheter är det klart att man ska få bukt med dem. Men vi ser i alla fall en viss skiftning, en viss vändning i resultaten. Jag kan inte låta bli att undra om kritiken bara handlar om att bedriva en aggressiv oppositionspolitik för att misskreditera regeringen och undersökningen och visa att regeringen inte gör någonting rätt. Stämmer det, ? 42 (M) replik: En oberoende utred-ning av del i 2018 För mig och oss moderater är skolan en otroligt viktig grund i hela samhället, som jag sa tidigare till . Är det någonting vi kan göra för att förebygga kriminalitet, utanförskap och arbetslöshet är det att se till att alla barn går ut skolan och att alla barn går ut gymnasiet. Det har jag sagt i talarstolen.