prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Vad är det ni menar med de här attackerna mot enskilda metoder och enskilda teorier i forskningen? får tyvärr inte svara på det, men vi får återkomma till den här diskussionen. 67 Statsrådet (S): har coronapandemin prövat vårt samhälle. Påverkan har varit stor både för enskilda och på hela samhället. Människor är sjuka, folk förlorar sina kära, företag permitterar och människor har blivit av med sina jobb. För att hantera pandemin och dess effekter har regeringen och tillsammans med kommuner och regioner jobbat intensivt . Jag är väldigt tacksam över det jobb som också våra universitet och högskolor har gjort . Man har ställt om sin verksamhet från campusundervisning till att ske digitalt på distans. Det har varit en stor omställning som våra lärosäten har tagit sig an, ansvarsfullt och med studenternas bästa i åtanke. Studenterna har också visat ett stort ansvar för sina studier och för att begränsa smittspridningen. På universitet och högskolor har man dessutom producerat handsprit, hjälpt till med provtagning och levererat visir till vården. Studenter har ställt upp och frivilligt gått in och avlastat sjukvården när det har behövts som mest. Jag är stolt över våra högskolor och universitet men också över våra studenter. Jag är också stolt över det arbete som har gjorts för att ge fler möjlighet att utbilda sig genom pandemin. Vi ser ett ökat söktryck till högre utbildning i spåren av en förändrad arbetsmarknad. Hela 407 000 personer hade sökt sig till en utbildning . Även ökade antagningarna jämfört med . Vi ser också en stor ökning i antalet sökande till vårdyrkena. Det ger hopp . Det är tydligt att pandemin har gjort att fler vill hjälpa till i dessa livsviktiga yrken. Fler behöver hitta en ny väg i livet. Då ska det starka samhället finnas till hands. För den som har varslat ska möjligheterna att kunna vidareutbilda sig öka. Här ges nya möjligheter till bristyrkesutbildningar, såsom läraryrket. För den som vill bli sjuksköterska och bidra till välfärden finns goda förutsättningar och förbättrade möjligheter att studera där man bor, oavsett var i landet det är. Jag är glad över att vi har kunnat möta det ökande behovet av utbildning med en rekordstor utbyggnad av högskolan. föreslår regeringen medel som möjliggör närmare 19 000 nya utbildningsplatser så att fler kan studera på universitet och högskola. Att vi gör denna satsning på utbildning är dubbelt positivt, dels får många människor möjlighet att studera och få en sysselsättning, dels ser vi till att stärka upp med utbildning med inriktning mot vårdyrken, läraryrket och andra bristyrken inom välfärd och näringsliv som samhället och arbetsmarknaden så väl behöver. En investering i utbildning är en investering i både människan och samhällsbygget. Totalt innebär utbyggnaden att inom högskolan ökar från 25 000 platser utifrån prognosen i den förra höstbudgeten till i stället cirka 44 000 nya platser . Detta är en förstärkning med till högre utbildning. Det blir 2,4 miljarder om vi även tar med studiemedlen. I utbyggnaden ligger pengar till programplatser, korta kurser för yrkesverksamma, basårskurser och satsningar på utbildning i hela landet. Det starka samhället ska finnas till hands och möta upp med utbildning när både människan och arbetsmarknaden behöver det. Tillsammans med satsningar på vårt robusta och världsunika studiemedelssystem, studentkårerna och studenthälsan kan studenter och samhället stå rustade för att ta sig igenom krisen. En annan viktig del i att stå starkt i krisen, och i kommande kriser, är de satsningar som vi gör på forskning och innovation. Väldigt snart kommer jag att kunna presentera en forsknings- och innovationsproposition som vi har tagit fram i ett samarbete i mitten av svensk politik. kommer jag att kunna presentera propositionen i dess helhet, men redan nu finns en del att säga om hur vi satsar för att även fortsättningsvis ska vara en ledande forskningsnation Att investera i forskning och innovation skapar jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Det krävs för att återstarta ekonomin under pandemin. Det krävs också för att bygga kompetens, välfärd och konkurrenskraft som möter våra samhällsutmaningar. Forskningen behövs för att lösa klimatutmaningen, för att skapa trygga och starka samhällen och inte minst för att möta kommande pandemier och andra hälsoutmaningar. Forskning och innovation bidrar till utvecklingskraft över hela landet. Det stärker vårt samhälle. Forskningen angår oss alla, och den ska finnas på plats för att förbättra samhället och våra gemensamma liv. Det fria kunskapssökandet är också av grundläggande betydelse för att skydda och stärka demokratin. och högskolor är ett värn för den fria åsiktsbildningen, och den akademiska friheten och den fria forskningen ska därför främjas. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en kraftig nivåhöjning av de statliga satsningarna på forskning och innovation. Det blir en förstärkning med ytterligare 3,4 miljarder . beräknas satsningarna till 3,2, 3,3 respektive . Detta är investeringar i svensk forskning och innovation med 13,6 miljarder . Det är en 10-procentig ökning av den statligt finansierade forskningen. Detta är en framtung proposition, och den ger oss mycket goda förutsättningar att fortsätta att bedriva världsledande forskning och möta våra viktigaste samhällsutmaningar. Till skillnad från många tidigare forskningspolitiska propositioner görs nästan hela nivåhöjningen av fyraårsperioden. Det behövs dock i spåren av pandemin, där behovet av en återstart av samhället och ekonomin är stort och där finansiering från stiftelser och näringsliv förväntas minska på grund av pandemin. Staten tar därmed ett ansvar för att upprätthålla satsningarna på svensk forskning och innovation då samhället och ekonomin liksom forsknings- och innovationssystemet utsätts för särskilda påfrestningar då behovet av forskning är stort. Med stora satsningar på utbildning och forskning i hela landet står bättre rustat att ta sig igenom denna och kommande kriser. Som minister för högre utbildning och forskning är jag naturligtvis stolt över att kunna presentera dessa satsningar som ligger i mitten av svensk politik. Det här är satsningar som stärker människan, forskningen och arbetsmarknaden. Då jag inte haft replikrätt vill jag avsluta med att säga några ord till och . Jag lyssnade noga på talesperson. Jag såg och hörde stoltheten hos henne när hon berättade att hon läst på högskola och universitet, och jag hörde hur glad hon var över det. verkar tycka att det är viktigt med en politik för universitet och högskolor. Jag kan utifrån politik dock konstatera att detta verkligen inte gäller för alla. De har ju plockat bort möjligheten till högskolebehörighet för ungdomar på gymnasiernas yrkesprogram. Så byggs ett klassamhälle där man stänger dörrar. Jag vill ha ett starkare samhälle som öppnar dörrar, där utbildning och bildning ska finnas för individen genom hela livet och över hela landet. Jag vill vara väldigt tydlig mot . Jag betackar mig för samhällsrelevans. Det är en framtid som förskräcker. samhällsrelevans är alldeles uppenbar i det de uttrycker i ord och i sin budget. Den ligger helt i linje – i en rak linje – med andra auktoritära, högerkonservativa och högerextrema krafter när de skär ned på , och alla de konstnärliga högskolorna. Konstnärlig forskning får inga pengar i framtid. och humsam ska bort. Jämställdhet finns det inte plats för i framtid. Jag betackar mig för samhällsrelevans. Den är ofri, inskränkt och farlig. Den är långt ifrån den svenska modellen och långt ifrån det starka samhälle som jag vill vara med och bygga. Den visar också med all tydlighet att forskning och akademi – fri forskning och fri akademi – och att det fria kunskapssökandet verkligen är ett värn för demokratin. Så ska det fortsätta att vara. 68 (KD) replik: Tack, , för att du är här ! Det är väldigt angeläget och viktigt. Forskning är precis som du beskriver otroligt viktigt för framtid. Jag kunde inte undgå att se att statsrådet nickade igenkännande när jag i mitt anförande beskrev de otrygga anställningsförhållanden som dessvärre råder på lärosätena. Det gläder mig också att som representant från regeringspartiet instämde i vikten av att säkerställa trygga anställningsformer inom akademin. Jag skulle därför vilja att statsrådet lite grann utvecklar regeringens tankar och idéer om hur man ska säkra en bättre arbetssituation. Är det så att regeringen, precis som vi kristdemokrater, är intresserade av att inrätta nationella karriärsteg, till exempel? ser det ju väldigt olika ut på olika lärosäten. Jag skulle också vilja veta vad statsrådet tänker om idén att faktiskt viga en del av basanslaget just till att säkra upp de här anställningsformerna. 69 Statsrådet (S) replik: Tack, från , för engagemanget i högre utbildning och forskning, inte minst när det handlar om trygga anställningsförhållanden. Regeringen har identifierat att vi behöver fortsätta att jobba med trygga högskolor. Det här är en stor sektor med många anställda och många studenter, och det är klart att man måste bli bättre på att ge trygga anställningsförhållanden. Det är ett sätt att rekrytera och få behålla de allra bästa och att ta till vara den kompetens som finns. Jag kommer att utveckla detta också i den forsknings- och innovationsproposition som alldeles strax kommer att kunna presenteras för riksdag. 70 (KD) replik: Tack, statsrådet, för det glädjande svaret! Jag ser verkligen fram emot julklappen i form av forskningspropositionen. Jag skulle också vilja lyfta en annan fråga som är oerhört angelägen i den pandemi som vi befinner oss i nu och i den kris som finns inom vården. Vi har en vårdpersonal som har kämpat så oerhört hårt för att hantera pandemin. De har ställt om på ett fantastiskt sätt och klarat det här. Sommaren medförde dock alldeles för lite tid för återhämtning, och pandemins andra våg sliter väldigt hårt på inte minst dem som kämpar för att rädda liv. Vi hör alarmerande rapporter om att det är otroligt svårt. Det var glädjande att fribeloppet togs bort under innevarande år just för att studenter skulle kunna hjälpa till inom vården och stötta i de delar där så är lämpligt. Vi diskuterade frågan i utskottet, och jag uppfattade ändå att ministern var lite försiktigt positiv och att det kanske skulle kunna göras något även kommande år. Jag skulle vilja veta om statsrådet kan ge några positiva besked inom detta område. 71 Statsrådet (S) replik: Debatten om studiemedel kommer att föras under morgondagen, men då jag inte har möjlighet att vara med på den debatten utan kommer att företrädas av riksdagsledamöter från utbildningsutskottet ska jag ändå ge ett svar . Det är sant att vi har slopat fribeloppet under det här året, och vi gjorde det helt enkelt för att ingen skulle behöva fundera över hur det påverkar studiemedlen om man går in och jobbar i vården. Regeringen har ju hanterat coronapandemin som så att vi måste vara beredda att fatta beslut allt efter hur pandemin utvecklar sig. Det här är en sådan fråga som vi naturligtvis tittar på och ser hur vi ska ta oss an . blir det en del missförstånd i debatten, och för att studenter ändå ska känna sig trygga vill jag vara tydlig med att även om vi har en begränsning av fribeloppet – något som vi hade , – innebär det att till exempel en sjuksköterskestudent kan jobba nästan halvtid utan att slå i fribeloppsgränsen. Jag känner mig därför övertygad om att våra studenter som har möjlighet att bidra i vården också kan fullfölja sina studier. Att vi kan hålla i och examinera sjuksköterskor är ju viktigt det med, för de behövs ute i vården. Regeringen är som sagt beredd att fatta beslut allteftersom hur pandemin påverkar oss. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av tjänstgörande ålderspresidenten att ajournera sammanträdet till , då statsminister (S) skulle lämna en återrapport från Europeiska rådets möte. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– § 9 Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– 72 Statsminister (S): Europeiska rådets möte hade en rad viktiga och svåra frågor på dagordningen – klimat, sanktioner mot och budgetfrågan, för att nämna några. Däremot blev det ingen diskussion om förhandlingarna mellan och utan enbart en lägesuppdatering av kommissionens ordförande von der Leyen. Som nämnden vet fortsätter förhandlingarna med sikte på en överenskommelse möjligt. Dagen före mötet föreslog det tyska ordförandeskapet att skulle anta ett förklarande uttalande om genomförandet av den så kallade villkorlighetsförordningen – i syfte att låsa upp blockeringen i budgetfrågan. Den överenskommelse som nåtts mellan rådet och är alltså intakt, och den rättsliga expertisen i både och rådet är överens om att det förklarande uttalandet varken förändrar förordningens syfte eller institutionernas befogenheter. Uttalandet kunde accepteras av alla efter att och backat från positionen att de inte kunde acceptera förordningen. Även talmannen bekräftade vid mötet att anser att uttalandet är förenligt med överenskommelsen om villkorlighetsförordningen. Därmed kan långtidsbudgeten, återhämtningspaketet och villkorlighetsförordningen nu antas. Det är en stor framgång för det tyska ordförandeskapet, och det är en stor framgång för förbundskansler personligen. Det är också en mycket stor framgång för att det nu finns ett rättsligt instrument som pekar på kopplingen mellan utbetalningar från EU:s budget och att upprätthålla och respektera rättsstatens principer. Det är något som regeringen har drivit länge och hårt med mycket starkt stöd från riksdag. Där ska vara stolt, tycker jag. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Covid-19 var återigen på dagordningen för en lägesuppdatering. Läget är, som alla vet, mycket allvarligt i stora delar av , inklusive . Kommissionens arbete med att samordna medlemsstaternas insatser, inte minst vad gäller upphandling av vaccin, välkomnades, och kommissionen uppmanades också att ta vidare arbetet med gemensamma riktlinjer för snabbtester och ömsesidigt erkännande av testresultat. Vikten av att motarbeta desinformation om vaccinet togs också upp. Efter nästan 12 timmars förhandlingar kom överens om att skärpa EU:s klimatmål . Utsläppen av växthusgaser ska minska med . Det var ett mycket viktigt beslut för dels att EU:s klimatpolitik ska ligga i linje med de långsiktiga målsättningarna med att nå nettonollutsläpp , dels att EU nu kan anmäla sitt åtagande till FN och behålla sin tätposition i det globala klimatarbetet. ska återkomma till frågan om bördefördelningen mellan medlemsstaterna, inklusive relationen mellan kostnader för utsläppsrätter och ersättning från den så kallade moderniseringsfonden för vissa länder. Jag underströk den viktiga roll som ett hållbart skogsbruk och vattenkraften spelar i den gröna omställningen. Gemensamma åtgärder ska inte lägga hinder i vägen för detta, inklusive att möjliggöra investeringar. statsminister delar vår uppfattning om att värna det hållbara skogsbrukets förutsättningar. Med anledning av fortsatta provocerande agerande i beslutade att utöka listningarna under den existerande sanktionsregimen. Kommissionen och den höge representanten ska inför Europeiska rådets möte återkomma med en lägesrapport som också ska omfatta möjliga utvidgningar av rådande sanktionsordning. som vi nu går vidare med restriktiva åtgärder hålls dörren öppen för en positiv utveckling mellan och , men det krävs en kursändring från det turkiska ledarskapet Vidare antog de texter som låg på bordet om relationen mellan och , säkerhet och det södra grannskapet samt uppmärksammade den viktiga överenskommelse som nåtts om en ny sanktionsregim för mänskliga rättigheter. Slutligen hölls efter toppmötet ett eurotoppmöte i inkluderande krets. Bankunionen och kapitalmarknadsunionen var på dagordningen. Även här antogs den text som låg på bordet. Sammanfattningsvis tycker jag att vi från svenskt håll har anledning att vara nöjda med resultatet på mötet. Det visar att EU har förmågan, när det gäller, att hålla samman och komma överens i viktiga frågor. är det svårt, som med både klimatet och budgeten, men att det till slut går att komma överens är ett kvitto på styrkan i samarbetet. Det ger trots allt tillförsikt. Därmed avslutar jag återrapporteringen från Europeiska rådets möte. 73 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. Vi var flera som på samrådet sa att det var många viktiga och svåra frågor att behandla på rådsmötet, och det är nu glädjande att vi kan svara ”Äntligen!” på två av frågorna, nämligen rättsstatsmekanismen och klimatet. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Förhandlingarna om långtidsbudgeten har pågått , och det finns många delar som vi moderater inte har varit särskilda nöjda med. En förhandling innebär kompromisser, och har varit tvunget att kompromissa med mycket. Men vi har varit noga med att vi inte har kompromissat vad gäller rättsstaten. Vi var också kritiska till regeringen när vi såg att rättsstatsmekanismen höll på att försvagas. är det glädjande att det finns en förordning på plats . Det är historiskt, stort och nödvändigt. Men vi ska inte vara naiva och tro att allt är frid och nöjd . Rättsstatsmekanismen måste i praktiken betyda att man bryter den negativa utvecklingen i några av EU-länderna. Lite orolig blir jag när jag läser i rådets slutsatser att i nära samarbete med medlemsstaterna ska utarbeta riktlinjer. Kan statsministern intyga att man inte kommer att godta några försvagningar av rättsstatsmekanismens tillämpning? Äntligen har vi också ett kraftigt förbättrat klimatmål. Regeringen kanske inte har rosat marknaden här hemma vad gäller tydligheten i vilket mål har drivit, men det är glädjande att rådet nu har ett mål – och gick i mål. Vid samrådet var det flera partier som lyfte upp taxonomin. Statsministern sa att han skulle markera i frågan. Det hörde jag nu att statsministern också har gjort. kan inte acceptera det nu liggande förslaget. Vilken respons fick statsministern? nämnde statsministern , men det räcker inte. Som vi alla vet krävs fler länder och allianser för att nå framgång i arbetet. 74 Statsminister (S): Vi ska verkligen ta till oss att den här förordningen är helt ny. Det har inte funnits något liknande förut, och att vi faktiskt har den på plats nu är något riktigt stort. När det ska arbetas fram riktlinjer och metoder för att ta sig fram i detta är det naturligt, tycker jag, att kommissionen har en nära dialog med medlemsstaterna. Det är inget konstigt med det. Men det är klart att den förordning som är antagen och färdigförhandlad mellan och rådet, det är den som gäller. Det är den som kommissionen har att förhålla sig till. Den här dialogen med medlemsstaterna har alltså inget att göra med någon eventuell urvattning av regelverken, utan nu är det detta som är beslutat och detta som gäller. Hur man sedan tar sig fram i metoder tycker jag att det är rätt naturligt att kommissionen har en dialog om med medlemsstaterna. När det gäller klimatet och taxonomin tog jag upp det under mötet för att klargöra att vi i har några naturresurser som är oerhört viktiga för oss. av landets yta utgörs av skog, och den vill vi bruka på ett bra sätt. Vi gör det redan på ett bra sätt, men vi vill kunna göra det på ett ännu bättre sätt. Då kan vi inte förhindras av ett EU-regelverk som drar ned investeringsmöjligheterna i skogsbruket. Det går inte. Förutom är det flera länder som driver samma linje. Vi vet vilka de är – det är , och andra som har likartat skogsbruk som vi har och som har begåvats med rätt mycket skog. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Kommissionens ordförande von der Leyen var också väldigt tydlig med att det inte fanns någon sådan avsikt från kommissionens sida. Det får vi se till att hålla i. Det finns ännu inget konkret förslag, men är det detta som är inriktningen på taxonomin. får vi se till att hålla i det gentemot kommissionen. 75 (M): Tack, statsministern, för ett tydligt svar och ett tydligt besked vad gäller rättsstatsmekanismen! Som statsministern sa inledningsvis är detta något vi varit överens om i riksdag. Vad gäller taxonomin har jag nu hört att statsministern markerade tydligt. Jag har också hört andra ministrar säga att de aktivt har drivit frågan om taxonomin, det vill säga en klassificering av miljömässigt hållbara investeringar. Tyvärr kan vi ändå notera i olika inlägg att det inte verkar stämma, och det gör mig genuint orolig. har kommit långt i omställningen. Vår energimix är till fossilfri. Jag tycker att det är tråkigt att ändå höra de här tongångarna. Vi hade dock som sagt ett samråd med statsministern , och det har varit överläggning i finansutskottet . Det är bra att ni har reagerat och vaknat , men det är lite fem i tolv. Jag tycker att det är tråkigt att det sker så sent och undrar varför. Jag hoppas verkligen att det inte är . 76 Statsminister (S): Det här är en uppfattning som vi har haft , så det är inget nytt. Jag håller med om att man ska ge akt på den här diskussionen och vart den tar vägen. Det finns säkert de som har olika uppfattningar jämfört med oss. Det är säkert så. Kommissionens ordförande von der Leyen sa vid sittande möte, och jag har också pratat bilateralt med henne efteråt i en paus i mötet, att kommissionen inte har någon sådan ambition som jag gav uttryck för att vi ser en fara i – att regelverket blir sådant att kommer att få svårare att få investeringar till sitt skogsbruk. Tvärtom ser de nyttan av grönt skogsbruk liksom av vattenkraften. Om kommissionens ordförande säger det tycker jag att vi kan börja där, och sedan hjälps vi åt för att argumentera mot dem som eventuellt har en annan uppfattning och driva den här positionen. Det finns som sagt inget färdigt förslag ännu, men under resan dit ska vi använda det här på ett offensivt sätt. 77 (SD): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag hade också förberett en fråga om taxonomiförordningen, men eftersom det har kommit en hel del svar ska jag inte upprepa det som sagts. Från sida vill vi understryka vikten av effektivt påverkansarbete, där vi måste finna fler likasinnade. Det är ju tyvärr så att parlamentet och rådet nu har gett kommissionen en delegerad akt där makten förskjuts till kommissionen. Då blir det ännu viktigare med ett effektivt påverkansarbete. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Budgeten och återhämtningsfonden var kanske det allra viktigaste som man fattade beslut om. Svenska skattebetalare ska nu ta lån för att sedan skänka till länder i EU med dålig budgetdisciplin och/eller ekonomier som är väldigt beroende av turism. Här ska det finnas instrument för att följa upp hur medlen använts. Jag tänkte därför fråga statsministern hur regeringen avser att följa upp hur de här länderna använder medlen från fonden. 78 Statsminister (S): När det gäller budgeten och för den delen Next Generation EU är det enormt mycket pengar som är tänkta att användas för att bygga upp ekonomin – eller återstarta den, ska jag säga – efter pandemin. Det är miljöstyrande effekter, och av pengarna ska också ha klimatperspektiv. Den som ska följa upp, som ytterst är ansvarig för det, är kommissionen. Den ska följa upp och se hur pengarna används. Det är klart att också med jämna mellanrum måste få rapporter och ställa frågor om hur det fungerar i just den delen, men det är kommissionen som kommer att få det operativa ansvaret. Så är det med det andra också, så det är ingen nyhet. Som jag sa ska kommissionen nu ta fram metoder för hur detta ska göras i samarbete med medlemsstaterna. Med så mycket pengar är det klart att alla har ett ansvar att fråga hur de används. Det operativa ansvaret för det kommer kommissionen att ha. 79 ALIREZA AKHONDI (C): Tack för återrapporten, statsministern! En av enskilt viktigaste prioriteringar vad gäller EU är att varje medlemsland ska följa ett antal grundläggande demokratiska principer.