prot · H709132 · 2020-06-04 00:00:00 — EU har fördjupat samarbetet med partnerländerna, vilket är ännu viktigare i en orolig tid när länder som och flyttar fram sina positioner. Särskilt agerande har satt sin prägel på genomförandet av politiken. I med stora interna problem och utmaningar i coronakrisens spår får EU inte vända ryggen åt dessa länder i vårt närområde. EU har ett strategiskt intresse av att fortsättningsvis driva frågor som rör rättsstatsprincipen, skyddet för de mänskliga rättigheterna, kampen mot korruption och diskriminering, oberoende medier, det civila samhällets roll samt jämställdhet med mera. Ett mer nära samarbete och integrerat östligt partnerskap ökar säkerheten i vårt närområde och stärker integrationen och respekten för territoriell integritet och suveränitet samt minskar ländernas beroende av som handelspartner. vill betona vikten av att stärker samarbetet med länderna inom det östliga partnerskapet för att föra processen vidare i enlighet med de mål som sattes upp vid bildandet av partnerskapet. Det östliga partner-skapet efter 2020 Mycket står på spel i regionen. Till och från ökar spänningen mellan länder på grund av regionala tvister såsom konflikten mellan och om . Ett fritt, demokratiskt och lugnt grannskap gynnar inte bara säkerheten i våra grannländer utan även de nordiska länderna och resten av EU. utveckling går i fel riktning, och landets militära expansion och aggression har särskilt drabbat och . angrep , och 2014 gick man in i , där man aktivt bidrar till ökad väpnad konflikt i landets östra delar. Dessutom har man annekterat . och EU behöver markera och agera mot den ryska aggressionspolitiken i . måste respektera sina grannländers suveränitet och territoriella integritet. De införda sanktionerna från EU mot bör kvarstå tills man accepterar suveränitet. Fokus bör fortsättningsvis ligga på målsättningar om demokratisk utveckling, rättsstatens principer, skyddet för de mänskliga rättigheterna, kampen mot korruption och diskriminering, oberoende medier, det civila samhällets roll i samhällsbygget samt jämställdhet. Med partnerskapet ökar även stabiliteten och välståndet i dessa länder, inte minst genom ökad respekt för mänskliga rättigheter. En demokratisk utveckling, men även handel, bidrar till minskad avspänning och ökad gemenskap. Under det senaste årtiondet har handeln mellan EU och det östliga partnerskapet nästan fördubblats, vilket har gjort partnerländerna till EU:s tionde största handelspartner. EU:s incitamentsbaserade strategi (mer för mer och mindre för mindre) är viktig och kommer att gynna de partnerländer som på riktigt engagerar sig mest i reformer för ökad demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. De får mer stöd av EU. Denna princip i samarbetet har visat stor framgång, då vi ser att flera partnerländer gjort demokratiska framsteg. En fördjupning av den ekonomiska integrationen med och mellan partnerländerna, frihandelsavtal och bilaterala avtal ökar tillväxten och välståndet för medborgarna och har även bidragit till ökad säkerhet och lättare rörlighet för invånare över nationsgränser. EU bör fortsättningsvis öka samarbetet med dessa partnerländer genom handelsavtal och associeringsavtal. Mycket återstår att göra, men de pågående och framtida reformerna och åtagandena i samarbetet kommer att resultera i bättre utveckling och ekonomiskt hållbara samhällen med mindre korruption, ökad demokrati, respekt för den demokratiska utvecklingen och respekt för människovärdet, där alla människors lika och okränkbara värde respekteras. Avslutningsvis, fru talman, vill jag även framhålla vikten av att klimat‑ och miljöarbetet, såsom EU:s gröna giv, integreras inom partnerskapet. Koldioxidutsläppen känner inga gränser, och EU bör, särskilt i sitt närområde, vara ledande och drivande i arbetet med att uppnå och en temperaturhöjning på högst . 96 (L): Jag vill börja med att säga att jag är glad för att klimatet har lyfts in i betänkandet och att det därmed har blivit ett ökat fokus på resiliens i klimatfrågan. Jag är också glad, fru talman, för att flera partier som har varit uppe i talarstolen före mig också har lagt stor emfas på klimatfrågan. Det går inte att bygga hållbara samhällen eller att utveckla demokratin, skapa långsiktig fred och frihet för människor, om man inte också löser klimatfrågan. Den handlar ytterst om ett hot mot våra fri- och rättigheter. Det östliga partner-skapet efter 2020 Med detta sagt vill jag säga att i en allt skakigare värld, i en värld där det går åt fel håll när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter på flera ställen, blir det viktigare med samarbete. Det blir viktigare att länder som , ett av de länder som har kommit längst i världen i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati, tar ett stort ansvar för att driva på för samarbete och se till att samarbetet kretsar kring de grundläggande värderingarna. Det har vi gjort med det östliga partnerskapet. När partnerskapet nu ska utvecklas och fortsätta att stärkas framöver kommer det att vara viktigt att ha i bakhuvudet att det i grunden är bra om EU kan fortsätta att utvecklas och expandera. Vi ska se till att freden bevaras på vår kontinent och att friheten växer på vår kontinent. Fler länder ska söka sig till EU i stället för att luras till att söka sig till , eller ännu värre angripas eller hotas av . För detta är det östliga partnerskapet ett otroligt viktigt verktyg. Det finns kanske inget större hot mot friheten i vår omvärld än och den ryska regimen. Den aggression som visar mot sin omvärld gör att den här typen av samarbeten blir allt viktigare. I grund och botten måste mänskliga rättigheter och våra fri- och rättigheter komma absolut först i ett sådant samarbete. Det är också självklart att när länder som gör framsteg på dessa områden ska vi vara generösa och hjälpa till och bjuda till. När länder som går åt fel håll ska vi se till att svara genom att vara tuffare tillbaka. Det är också självklart att ett utvecklande av partnerskapet måste kompletteras med tuffa sanktioner mot . Man måste jobba med båda metoderna . Man får inte heller glömma bort hur viktigt det är med de ekonomiska kontakterna mellan länder. Jag är glad att den frågan lyfts fram här. Det går inte att bygga en rättsstat och en demokrati långsiktigt om man inte också ser till att det finns ett välstånd, om man inte ser till att utrota fattigdom som skapar ojämlikhet, om man inte ser till att skydda också de mänskliga rättigheterna som ligger till grund för välståndet. Det gäller alltså dem som bär upp marknadsekonomin och kapitalismen i meningen allmän och lika äganderätt. Utan den typen av mänskliga rättigheter, utan rätten för människor, varor, kapital och tjänster att röra sig över gränser, för människor att rå om sitt eget hem, utan de rättigheterna går det inte att satsa på klimatet . Då går det inte att satsa på att bryta sociala klyftor och lyfta fram minoriteter om man inte också värnar de mänskliga rättigheterna. Jag är glad för att det östliga partnerskapet lyfter fram resiliens i ekonomin. I grunden handlar fri ekonomi också om mänskliga rättigheter. Det östliga partner-skapet efter 2020 En sak som EU, och våra grannländer i öst som ingår i det östliga partnerskapet också kämpar med är något som vi har gemensamt, nämligen att det finns ledare, krafter, som vill motverka mänskliga rättigheter, som vill motverka att minoriteter lyfts fram, som vill rulla tillbaka rättigheter för hbtq-personer eller frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Där måste det östliga partnerskapet vara en kraft, en metod och ett verktyg för att få den typen av länder som riskerar att drabbas av den typen av ideologier och ledare på rätt köl. Jag är glad över att har tagit en ledarroll när det gäller bekämpandet av korruption, byggandet av en rättsstat, spridningen av mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och handel. Jag ser fram emot att det östliga partnerskapet fortsätter att utvecklas i en riktning som innebär mer resiliens och ett mer sammanhängande, öppet och fritt . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) om statens arbete för att förhindra och hantera kärn-tekniska olyckor § 7 om statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor betänkande 2019/20:FöU4 om statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor (skr. 2019/20:93) 97 (SD): har i sin rapport det värsta skulle hända granskat hur regeringen och ansvariga myndigheter arbetar med säkerheten gällande den kärntekniska verksamheten och hur man planerar för att förhindra och hantera en eventuell kärnteknisk olycka. I rapporten framkommer att säkerhetsarbetet till stora delar bedrivs på ett ändamålsenligt sätt, och det är givetvis positivt och oerhört viktigt. finner dock även att det inom ett antal viktiga områden finns brister. bedömer således att statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor inte är helt tillfredsställande. En av rekommendationerna som lämnar i rapporten till regeringen är att man vill ge MSB i uppdrag att i samverkan med övriga berörda aktörer utarbeta en nationell strategi för sanering efter en kärnteknisk olycka. Regeringens svar på rekommendation är visserligen att man håller med om bedömningen att det kan behövas en mer utvecklad nationell strategi, men det sträcker sig dock inte längre än så. För är säkerheten i denna typ av verksamhet alltid högsta prioritet. En kärnteknisk olycka eller ett attentat mot en kärnteknisk anläggning, med utsläpp av radioaktiva ämnen som följd, skulle få mycket allvarliga konsekvenser för människors liv och hälsa. För att vi effektivt ska kunna förbereda oss, för hur vi ska hantera såväl kortsiktiga som långsiktiga konsekvenser av ett radioaktivt utsläpp behöver en nationell strategi tas fram. Detta måste ske så att det inte finns några som helst tveksamheter om vilken myndighet som har vilket ansvar vid en viss given tidpunkt. anser därför att regeringens svar i skrivelsen om att endast överväga att ge MSB detta uppdrag är undermåligt. föreslår därför att regeringen ger MSB i uppdrag att utarbeta en sådan strategi. om statens arbete för att förhindra och hantera kärn-tekniska olyckor Jag yrkar därför bifall till reservation nr 2. 98 (C): Väsentliga delar av statens säkerhetsarbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor har vissa brister. Arbetet fungerar inte helt tillfredsställande. Det konstaterar i sina slutsatser efter att ha granskat statens arbete med att förhindra och hantera kärntekniska olyckor. Det är rätt allvarligt. För oss är säkerhetsarbetet helt centralt. Man konstaterar också att en stor del av säkerhetsarbetet fungerar ändamålsenligt, men slutsats är ändå att de brister som finns är allvarliga och att de har funnits utan att hanteras eller åtgärdas. Just nu befinner sig ju i en pandemi av sällan skådat slag. Här blir det tydligt att vårt samhälle har svårt att värna sin funktionalitet och skydda människors liv och hälsa och egendom. Har man brister i sin beredskap i normala fall visar det sig extra tydligt när en kris kommer. Det är alltså viktigt att inte bara identifiera risker och sårbarheter utan också åtgärda dem innan en kris uppstår. Därför tycker att det är extra allvarligt att regeringen inte föreslår skarpa åtgärder enligt . Krisberedskap baserad på ansvarsprincipen behöver tydligt definierat ansvar. Tyvärr konstaterar att ansvarsfördelningen mellan MSB, och länsstyrelserna i berörda län är otydlig, vilket faktiskt kan försvåra hanteringen av en kärnteknisk olycka. Denna otydlighet kan definitivt bidra till ineffektivitet och dröjsmål i arbetet med att utveckla robust beredskap för kärntekniska olyckor. Allvarligt är också att skriver att MSB och SSM ger olika råd. Regeringen anser förvisso att det är av vikt att MSB:s och SSM:s roll- och uppgiftsfördelning tydliggörs, men man ger bara vaga löften om att se över ansvarsfördelningen. Vi tycker att det är en alldeles för svag hantering med tanke på den skarpa kritik som finns. Vi hoppas att regeringen tar till sig hårdare än så. Det kanske allvarligaste i detta är att förberedelserna för sanering av mark, vatten och egendom är bristfälliga. Det beror på att vi inte har en nationell strategi. Det beror också på den oklara rollfördelningen mellan myndigheter. Sammantaget säger att detta äventyrar en effektiv hantering av de långsiktiga konsekvenserna av en kärnteknisk olycka. Det är givetvis allvarlig kritik. För oss är det anmärkningsvärt att regeringen inte gör något skarpt av detta utan att det är här man är som vagast. Regeringen skriver nämligen att man överväger att ge MSB i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer utarbeta en nationell strategi för sanering. För oss är det alldeles för vagt. Vi vill se starkare insatser. Sammanfattningsvis tycker att hela skrivelsen är för svag och vag. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1. (forts. § 9) om statens arbete för att förhindra och hantera kärn-tekniska olyckor Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU13 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Behov av kompletterande åtgärder) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (KD) 10 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 1 (Regionala flygplatser) 2. res. 1 (M) 3. res. 3 (C) 4. res. 4 (KD) 5. res. 5 (L) Förberedande votering 1: 3 för res. 3 för res. Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (SD) och (C) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (S) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res. Förberedande votering 2: 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 11 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 4 V, 3 MP Avstod:10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 3 (Riksintresseflygplatser) 2. res. 8 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU16 Det östliga partnerskapet efter 2020 Kammaren biföll utskottets förslag. om statens arbete för att förhindra och hantera kärn-tekniska olyckor § 9 (forts. från § 7) om statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor (forts. FöU4) 99 (S): debatterar vi om statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor. har granskat om regeringen och de ansvariga myndigheterna Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, , , samt länsstyrelserna i , , och arbetar med säkerheten för kärnteknisk verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Granskningen har avsett både arbete för att förhindra att kärntekniska olyckor inträffar och att ha beredskap för att hantera sådana händelser som ändå inträffar. Slutsatsen i granskningen är att säkerhetsarbetet till stora delar bedrivs på ett ändamålsenligt sätt, och det känns ju betryggande. Men det finns delar som visar på brister, och därför har lämnat en del synpunkter och rekommendationer. Bland annat konstateras att det saknas en nationell strategi för sanering och att det inte är tydligt i berörda myndigheter när sanering ska genomföras. har lämnat följande rekommendationer till regeringen:  Klargör ansvarsfördelningen mellan MSB och SSM när det gäller att samordna beredskapsåtgärder. Det bör lämpligen ske genom ändring i myndighetsinstruktionerna.  Ge MSB i uppdrag att i samverkan med övriga berörda aktörer utarbeta en nationell strategi för sanering efter en kärnteknisk olycka.  Säkerställ att det finns rättsliga förutsättningar för fortsatt hantering av jodtabletter. Det finns också konkreta rekommendationer till såväl MSB som SSM. Med anledning av rapporten har regeringen föreslagit att MSB:s och SSM:s roll och uppdragsfördelning tydliggörs, detta genom att se över förordningen om instruktioner för myndigheterna för att tydliggöra ansvarsfördelningen. En viktig del i den långsiktiga hanteringen är enligt regeringen sanering av mark, vatten och egendom. MSB har en viktig roll att verka för samordningen inom området och arbetar dessutom redan med att ta fram en nationell . Men regeringen instämmer med att det kan behövas en mer utvecklad strategi och överväger därför att ge MSB i uppdrag att i samverkan med övriga berörda aktörer utarbeta en nationell strategi för sanering. Från försvarsutskottet ser vi positivt på den utveckling som har skett inom kärnberedskapsområdet. Men jag vill understryka hur viktigt det är att vi fortsätter arbetet med att förhindra och hantera kärntekniska olyckor. Det är också viktigt att kärnenergiberedskapen i utvärderas och utvecklas regelbundet. Avslutningsvis ser vi fram emot MSB:s arbete med att ta fram en nationell . om statens arbete för att förhindra och hantera kärn-tekniska olyckor Med detta inlägg yrkar jag bifall till försvarsutskottets förslag i betänkandet. 100 (M): En tydligare ansvarsfördelning mellan myndigheter är ett måste för att garantera människors säkerhet och samhällets funktionalitet. Det gäller statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor liksom i de flesta andra kritiska lägen. Det kan vi inte minst se nu under pågående pandemi. Det är också väldigt viktigt att tillsynen fungerar. När det gäller både tillsyn och ansvarsfördelning har regeringen varit alltför långsam med att agera. Vid en eventuell kärnteknisk olycka är landet och människorna verkligen utsatta. En anledning är bristfällig styrning från regeringen. Det råder bland annat en otydlig ansvarsfördelning mellan tillsynsmyndigheterna. En annan anledning är att det inte heller finns någon nationell strategi för hur sanering och omhändertagande av avfall ska hanteras. Det är verkligen en bra rapport från , och jag tycker ändå att det är positivt att regeringen har tagit till sig uppmaningar. Vi moderater tycker att det är viktigt med en tydligare samverkan mellan berörda parter och att inkluderingen av näringslivet verkligen prioriteras. Vi tror att det skulle ge en effektivare hantering av de åtgärder som har visat på. Vi moderater vill nu verkligen att regeringen tar sitt ansvar för myndighetsuppdragen och tydligt informerar om ansvarsfördelningen och vilka risker som finns. Det är också viktigt att se till att alla berörda parter får kontinuerliga uppdateringar för att kunna vara förberedda om något händer. Det är helt oacceptabelt och inte hållbart på något sätt att det faktiskt finns så stora luckor i statens arbete för att förhindra och hantera konsekvenser av kärntekniska olyckor. Jag blev faktiskt chockerad när jag läste granskning. Regeringen har i sitt svar skrivit att de tycker att har god kärnenergiberedskap och att det är av stor vikt att kontinuerligt utvecklar sin kärnenergiberedskap. Här tycker jag att det är viktigt att lyfta fram en av riskerna med nedmonteringen av kärnkraft. Ja, det är naturligtvis risken för att våra kunskaper inom området urholkas genom att personer inte finns kvar inom arbetsområdet med sin kompetens. Men det lär också minska antalet som forskar på ämnet. Det vore väldigt tragiskt om det skedde och i så fall en viktig del som skulle saknas i vår beredskap. Avslutningsvis vill jag säga till regeringspartierna: ska ni verkligen genomföra det som ni har sagt att ni ska genomföra, för vi kommer naturligtvis att följa detta noga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Ett förtydligat statligt ansvar för vissa kärn-tekniska verksamheter § 10 Ett förtydligat statligt ansvar för vissa kärntekniska verksamheter betänkande 2019/20:FöU10 Ett förtydligat statligt ansvar för vissa kärntekniska verksamheter (prop. 2019/20:157) 101 (S): Det känns stort och lite hisnande att stå här och debattera en fråga som kan bli föremål för uttolkning . Högaktivt avfall, alltså använt kärnbränsle, ska slutförvaras på ett säkert sätt . Den som har tillstånd till kärnteknisk verksamhet är ansvarig för att på ett säkert sätt hantera och slutförvara kärnavfall som har uppkommit i verksamheten. Denna skyldighet innebär ett mycket långsiktigt åtagande för tillståndshavaren. Även om ett tillstånd återkallats eller löpt ut kvarstår skyldigheten att på ett säkert sätt hantera och slutförvara använt kärnbränsle och kärnavfall samt att avveckla och riva anläggningen. Regeringen föreslår nu några förtydliganden och tillägg om det slutliga ansvaret, och det är dessa förslag vi debatterar här . Det föreslås bland annat att staten ska ta över ansvaret om det inte finns någon som kan fullgöra ansvaret. Staten ska också ansvara för att nödvändiga åtgärder vidtas till dess att en tillståndshavare åter kan fullgöra skyldigheterna. Regeringen ska bestämma vilken myndighet som ska vidta åtgärderna. I propositionen föreslås också att det ska krävas tillstånd från regeringen för att slutligt få försluta ett geologiskt slutförvar. När det gäller finansieringen av statens kostnader föreslår regeringen att staten ska få använda de fondmedel som tillståndshavaren annars skulle ha fått använda för att fullgöra skyldigheterna. Från försvarsutskottet välkomnar vi att statens ansvar för vissa kärntekniska verksamheter nu tydliggörs i lag. Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 102 (M): Vi moderater tycker att det här förslaget är bra. Det är positivt att lagen tydliggörs så att staten tar ansvar för vissa kärntekniska verksamheter. Vi moderater vill även se en tydligare samverkan mellan näringsliv och offentlig verksamhet. Svensk Kärnbränslehantering är ett företag som tar sitt ansvar för att på ett säkert sätt använda och förvara bränsle. Då måste vi ta ansvar för att lagstiftningen blir tydlig. Kärnavfall måste tas om hand, , för att skydda människor och miljö. Ett slutförvar för driftsavfall finns i Forsmark, och där har man troligen goda förutsättningar att på ett långvarigt och hållbart sätt hantera avfallet även . Vi kommer att behöva mycket mer av både kärnkraft och förnybart för att minska utsläppen. För att elsystemet ska fungera måste det vara balans mellan produktion och förbrukning av el. Att vädret varierar och påverkar både produktion och förbrukning är en av utmaningarna när det gäller att hålla balans i elsystemet. Risken för elbrist ökar just nu eftersom kärnkraftverket stängs . Ett förtydligat statligt ansvar för vissa kärn-tekniska verksamheter Balanshållningen under ansträngda vintrar försvåras ytterligare av att elmarknaden har förändrats. Det sker en stadig ökning av förnybar elkraft, främst i form av vindkraft. Men ur ett balansperspektiv blir produktionsmängden osäker och svårare att planera än annan produktion. sker en successiv nedtrappning av kärnkraften i . En fördel med kärnkraft är att den går att planera mer och därför är mer förutsägbar än exempelvis vindkraft. Försvarsberedningen konstaterade i sin rapport att normal elförsörjning inte kommer att kunna garanteras vid en krigssituation. Vidare betonade Försvarsberedningen vikten av att det på förhand finns rutiner och strukturer för både prioritering och ransonering vid höjd beredskap. Med det i ryggen tas ändå beslut som ökar obalansen i elsystemet. Det politiska budskapet från regeringen att kärnkraften ska avvecklas medför alltså inte bara risker för vår energiförsörjning utan också för vår beredskap.