prot · H80914 · 2020-09-24 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:3 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från kulturutskottet. § 3 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3 till näringsutskottet § 4 Svar på interpellation 2019/20:464 om hållbara offentliga finanser 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat finansministern hur osäkerheten kring migrationspolitiken påverkar finansministerns bedömning kring behovet av säkerhetsmarginaler och budgeteringsmarginaler och behovet av andra ekonomisk-politiska åtgärder i statens budget för åren framöver. har också frågat finansministern vilka offentligfinansiella konsekvenser ministern uppskattar att de samhällsekonomiska kostnaderna för brottsligheten får och hur det påverkar ministerns avsikt att utreda frågorna ytterligare och vidta ytterligare åtgärder i den ekonomiska politiken för att eftersträva hållbara offentliga finanser. Interpellationen har överlämnats till mig. har regeringen lagt om svensk migrationspolitik. Bland annat infördes gränskontroller, id-kontroller och en tillfällig lagstiftning. Detta bidrog till att färre personer sökte asyl i . Utgifterna för migration och integration har minskat med . Denna stora utgiftsminskning hade inte kunnat ske utan de åtgärder som regeringen har vidtagit . prognostiserar att utgifterna för migration och integration minskar med ytterligare . visar prognos också att än färre kommer att söka asyl i . Antalet asylsökande förväntas bli det lägsta . har regeringen dessutom vidtagit en rad åtgärder för att öka återvändandet, både det frivilliga, som ju är huvuddelen av återvändandet, och det som sker med tvång. Det finns därför inte fog för den oro ger uttryck för. Vad gäller frågan om hållbara offentliga finanser är ordning och reda i statsfinanserna grundläggande för regeringens politik. Inte minst i den exceptionella situation som coronapandemin utgör är det av högsta vikt att offentliga medel används effektivt och där de behövs mest – för att stimulera ekonomin, hålla arbetslösheten nere, bibehålla företagens konkurrenskraft och säkra välfärden. Det är också mycket angeläget att offentliga medel inte betalas ut på ett felaktigt sätt och hamnar i händerna på kriminella. Utöver de kontroller som redan sker vid myndigheterna har jag därför tillsatt en utredare som ska analysera och föreslå åtgärder som minskar risken för brott kopplade till de av de coronarelaterade stödåtgärderna som har statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser. Utredaren ska kontinuerligt redovisa sitt arbete till . Brottslighetens kostnader för enskilda, företag och det offentliga, och i förlängningen dess konsekvenser för de offentliga finanserna, är svåra att beräkna. När på regeringens uppdrag 2017 tog fram en kunskapsöversikt på området framgick det att det inom forskningen, trots att ämnet beforskats länge, saknas konsensus om såväl kostnadernas omfattning som hur dessa ska beräknas. Kostnaderna förmodas dock vara betydande, och detta är vägledande för regeringen. Att bekämpa och förebygga brott är angeläget för att bespara brottsdrabbade och anhöriga lidande och samhället, näringslivet och enskilda stora kostnader. Regeringen bedriver ett omfattande arbete för att minska brottsligheten i samhället. Vi ökar antalet polisanställda med 10 000 till 2024. Vi har skärpt straffen för en rad brott, och vi har gett de brottsbekämpande myndigheterna mer effektiva brottsförebyggande verktyg. Regeringen har även presenterat det så kallade 34-punktsprogrammet med ytterligare åtgärder mot kriminella nätverk . Det är det största paketet mot gängkriminalitet . pågår ett intensivt arbete för att genomföra programmet. Det är viktigt att brott upptäcks, att gärningspersoner lagförs och att brottsdrabbade får upprättelse, men det är också mycket angeläget att förebygga att brott över huvud taget begås. Med regeringens brottsförebyggande satsning skapas förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Inte minst är det viktigt att förhindra att barn och unga dras in i missbruk eller kriminalitet. Regeringen har tidigare beslutat om förstärkningar av skola och socialtjänst, och inom ramen för 34-punktsprogrammet vidtas ytterligare åtgärder för barn och unga i riskzon och inom socialtjänst och skola i socialt utsatta områden. Genom att minska tillflödet av individer som involveras i missbruk och kriminalitet kan vi också minska gängkriminaliteten och annan brottslighet och öka tryggheten i samhället. 2 (M): Tack, , för svaret eller informationen angående interpellationen! säger att det inte finns fog för den oro som jag uttrycker i interpellationen. Det är en oro som grundar sig i den verklighet vi lever i – i . Många människor har förlorat jobbet. Många människor drabbas av brottslighet. Många människor lever i ett djupt utanförskap. Det är ett präglat av en omfattande otrygghet och en stor osäkerhet. Människor undrar varifrån alla pengar som regeringen nu gör av med i sin budgetproposition egentligen kommer. Vem ska betala? Hur mycket ska betalas tillbaka? Människor ser hur deras barn utsätts för brott. Barn och unga är rädda för att gå ute om kvällarna. De mest bestialiska brott drabbar det här landets unga. Men konkluderar: Det finns inget skäl för oro. Jag tror därmed att statsrådet lite för lättvindigt avfärdar en mycket utbredd oro i samhället som kanske inte främst återspeglas i mitt eget känsloregister utan är en realitet och en verklighet för väldigt många människor runt om i vårt land. håller sedan en lång utläggning kring olika åtgärder och punktprogram. Det är 74-punktsprogram, 34-punktsprogram, 32-punktsprogram och 24-punktsprogram. Det är många punktprogram från januaripartierna rent generellt, men frågan är väl egentligen var de riktiga åtgärderna är någonstans. Hur kommer det sig, som visade, att det är färre poliser i yttre tjänst nu än vad det var förut? Det är ett exempel. Med allt detta sagt är det inte det som vare sig svar eller min interpellation handlar om. Framför allt svarar inte på min interpellation, som ju handlar om riskerna i de offentliga finanserna. För många är det kanske en klar tanke att borde ha nog med att ta hand om migrationspolitiken och justitiepolitiken och med att försöka bekämpa den brottsvåg som har drabbat landet, men regeringen har också överlämnat denna interpellation om offentliga finanser till justitieministern. Då måste man ändå fråga justitieministern hur han ser på läget i de offentliga finanserna. Har justitieministern något svar när det till exempel gäller de som regeringen nu gör av med och som inte finns? Varifrån kommer de 200 miljarderna? och året därpå föreslår regeringen att man ska göra av med som inte finns. Jag undrar, : Var någonstans är de pengarna nu? Finns det ingen anledning att känna oro kring detta? 3 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, inte för statsfinanserna. Det är precis det som interpellerar mig om. Ja, det finns goda skäl att känna oro för gängkriminaliteten och annan typ av kriminalitet. Det är precis därför som vi i regeringen vidtar de åtgärder som vi vidtar – för att bekämpa den typen av kriminalitet. Där är vi säkerligen överens. Men det som interpellerar mig om handlar inte om det, utan det handlar om oro för statsfinanserna. Det är möjligen lite våghalsigt av en moderat att ta upp en diskussion om statsfinanserna med en socialdemokrat, för om vi vet någonting om record när det gäller just statsfinanserna är det att det inte är särskilt bra. Jag tror att det är vid fem tillfällen i moderna historia som statsfinanserna har kollapsat. Det var under , , första borgerliga regeringen , andra borgerliga regeringen och senaste borgerliga regeringen –2014. , när ni vann valet, överlämnade vi ett överskott till er på , som hade dragit ihop. Det tog för er att göra slut på dessa pengar. Ni gjorde så mycket slut på dessa pengar att ni inte ens hade pengar till polisen och fick skära ned polisutbildningen . När er regeringsperiod var över 2014 noterades ett underskott på . Ni vände alltså ett överskott till ett underskott. Ingen moderat kan lära en socialdemokrat någonting om att hålla ordning och reda i statsfinanserna. Detta ser vi också tydligt . gick ut och sa att staten borde plöja ned 100 miljarder till företag på grund av coronakrisen. Hade vi följt ert råd och plöjt ned 100 miljarder hade pengarna varit slut . Då hade vi inte haft de pengar som vi kan använda för att just återstarta svensk ekonomi, med stora satsningar på välfärd, klimatomställning, brottsbekämpning och rättsväsendets myndigheter samt mycket annat för att stärka . Tack vare att vi inte följde råd har vi nu dessa pengar som vi kan använda oss av. När vi nu tar dessa pengar innebär det förstås att statsskulden ökar. Den ökar från av bnp till av bnp, vilket är långt under vad de allra flesta andra länder har. Jag skulle säga att genomsnittet för EU:s medlemsländer är en statsskuld på . Trots att vi nu använder pengar som vi har sparat ihop under våra år kommer att fortsätta att ha bland bästa statsfinanser. Mitt korta svar på fråga är: Det finns anledning att vara oroad över gängkriminaliteten , men det finns ingen anledning att vara oroad över statsfinanserna i detta läge. Tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politik vi har fört har vi sett till att skapa oss precis det rådrum vi nu behöver för att kunna återstarta svensk ekonomi. 4 (M): är okunskap självförtroendets bästa grund. Har man ingen kunskap om hur verkligheten ser ut är det lätt att ha stark tilltro till sin egen uppfattning, även om den kanske inte stämmer. säger att vi hade en kollaps i de offentliga finanserna 2008. Jag undrar vad grundar detta uttalande på. Och om vi hade en kollaps i de offentliga finanserna 2008, vad har vi då ? Hur mycket ökade statsskulden , och hur mycket ökade den – även i förhållande till tappet i bnp, till exempel? Hur ser på fakta som kanske står sig utanför en valfri SSU-kurs? Hur ser på utvecklingen av S2-indikatorn för offentliga finansers hållbarhet, för att ta ett exempel? Hur ser på att utgiftstaket sprängs med ? Hur ser på att inget av de ankare som finns i det offentligfinansiella ramverket respekteras? Skulden överstiger det maximala intervallet på av bnp. Överskottsmålet missas med åtminstone 2 ½ procent, vilket är det strukturella underskottet i bnp, det vill säga inte underskottet i de facto-bnp utan underskottet gentemot den konjunkturjusterade bnp. Regeringen struntar i hörnstenarna i det finanspolitiska ramverket, som finns till för att ska skötas på ett långsiktigt hållbart sätt. Utgiftstaket och skuldtaket sprängs, och överskottsmålet nås inte. Menar verkligen allvar när han säger att han inte har något att lära sig om skötseln av de offentliga finanserna? Kan säga vilket år den regering som är minister i har nått överskottsmålet? Vilket år har budgeten varit i linje med överskottsmålet enligt eller för den delen enligt regeringens egna prognoser? Det är nämligen , och har inte något att lära har han troligtvis heller inga problem att besvara frågan. 5 Justitie- och migrationsminister (S): Efter att vi tog över 2014 har gått med överskott och i en sådan omfattning att vi betade av statsskulden tills vi hade den lägsta statsskulden . Det var effekterna av den politik vi förde. Att står och drygar sig om SSU-kurser och att jag skulle vara okunnig får stå för honom. Jag jobbade för när vi sanerade statsfinanserna efter att ni hade ställt till med en massa elände och fördubblat statsskulden. Jag vet mycket väl vad det är att gneta i alla konton för att rädda svensk ekonomi. Jag vet inte vad gjorde , men detta var vad jag ägnade mig åt . Jag sa inte att statsfinanserna kollapsade 2008. Jag sa att ni vände det överskott ni fick av oss till ett underskott när ni lämnade regeringsmakten. Det gick från drygt 60 miljarder i överskott till drygt 60 miljarder i underskott. Ni körde slut på svenska statsfinanser i sådan omfattning att ni inte ens kunde finansiera polisen, och därför drog ni ned polisutbildningen . Det första vi fick göra när vi tillträdde 2014 var att dels ta hand om det statsfinansiella underskottet, dels försöka bygga upp svenskt rättsväsen igen. Vi utbildar nu så många poliser som ni gjorde under er period – apropå det som denna diskussion också handlar om, kriminalitet och brottsbekämpning. säger att vi inte kommer att leva upp till överskottsmålet eller kommande år. Det ska bli spännande att se om det finns ett överskott i budgetförslag, alltså i deras svar på vår budgetproposition. Det kommer i så fall att tarva enorma nedskärningar i välfärden eller mycket stora skattehöjningar. Min gissning är dock att när och hans partikamrater lägger fram sin budgetmotion kommer den inte heller att leva upp till de krav han själv har sagt att man ska leva upp till. Vi får nog konstatera att just på grund av coronakrisen måste vi hantera svensk ekonomi så att vi använder oss av de muskler som vi har byggt upp och använder dessa pengar för att återstarta svensk ekonomi. Det handlar om välfärdssatsningar och klimatsatsningar. Det handlar om att se till att det blir fler jobb, och det handlar som sagt också om att förstärka brottsbekämpningen. 6 (M): Överskottsmålet handlar inte om att ha överskott i de offentliga finanserna. Överskottsmålet handlar om att man över en konjunkturcykel ska ha, numera, en tredjedels procent av bnp i överskott. Innan ni sänkte överskottsmålet var det av bnp i överskott i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel. Det var ett mål som alliansregeringen såvitt jag kan minnas bedömdes leva upp till av men som den innevarande och förevarande socialdemokratiskt ledda regeringen bara har uppfyllt ett enda år. Det handlar alltså inte om att slå sig för bröstet för att man har ett litet överskott under mycket goda tider. Det handlar om att man ska ha tillräckligt stort överskott i goda tider för att säkra att man över en konjunkturcykel har det överskott som är bestämt enligt överskottsmålet. Det har inte denna regering haft, och det hade inte heller den förra socialdemokratiska regeringen. För det har man fått allvarlig kritik av sitt eget expertråd, . har misslyckats med att få på plats en bred och hållbar migrationspolitik i . Denna interpellation handlar om vilka risker det medför för de offentliga finanserna. Här och är flyktingtrycket mot inte lika stort, men det styrs inte bara av faktorer vi själva påverkar utan också av omvärldsläget. kan kanske hålla med mig om att vad som händer i omvärlden emellanåt utgör en drivkraft eller en risk för . Som ministern själv säger har vi en tillfällig lagstiftning. Men i och med att vi inte har en ny heltäckande migrationspolitik på plats i kan ministern kanske ändå se att det finns en risk för de offentliga finanserna i detta om oron i omvärlden tilltar. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Låt oss tala om migrationen i det avslutande anförandet. När jag tillträdde 2014 hade EU:s mest generösa asylpolitik. Det var moderatregeringen som hade infört den. hade världens mest generösa regler för arbetskraftsinvandring. Det var också moderatregeringen som hade infört dem. Det vet säkert . Vad jag förstår valdes du in i 2014 på ett sådant budskap; öppna era hjärtan. Det var vad körde med i den valrörelsen. Det första jag fick göra som migrationsminister var att strama åt reglerna. När jag tillträdde kom av alla asylsökande till EU till . Antalet asylsökande har minskat med . Kostnaderna för både migration och integration har minskat med 35 miljarder . Det här var nödvändiga beslut; id-kontroller, gränskontroller och den tillfälliga lagen. jobbar vi med en ny lagstiftning som ska på plats och som ska vara långsiktigt hållbar. Jag kan försäkra och alla andra att jag inte tänker släppa fram en utveckling igen som liknar den vi fick ta över av er 2014, utan vi måste se till att ha kontroll också på den delen. Det finns nämligen stora risker för inte minst statsfinanserna. Här kör sönder statsfinanserna . Varenda gång ni regerar blir det underskott, och sedan står och skäller på mig för att vi inte återställer finanserna tillräckligt fort. Det finns, herr talman, ingen större trovärdighet i den typen av argumentation från sida. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2020/21:2 om åtgärder mot ungdomsrån 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag delar uppfattningen att Alliansens skattesänkningar är en orsak till utvecklingen av ungdomsrån, som statsministern enligt gett uttryck för i en intervju. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta eller avstå från att vidta mot bakgrund av detta ställningstagande. Regeringen ser allvarligt på att de anmälda ungdomsrånen ökat . Personrån är brott som utöver ekonomiska och fysiska skador även kan orsaka rädsla och oro efter brottet. Personrån kan också indikera fortsatt brottslighet bland unga individer som begår sådana brott. arbetar aktivt mot denna typ av brottslighet, bland annat genom ökad polisiär närvaro på platser och tider där sådana brott ofta begås. För att vända utvecklingen krävs också en bredd av åtgärder från exempelvis socialtjänst, hälso- och sjukvård och skola. Regeringen bedriver ett omfattande arbete med att stärka och utveckla det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet. Vi har nått halvvägs till målet om 10 000 fler anställda vid , vilket skapar väsentligt bättre förutsättningar för en ökad polisiär närvaro lokalt. Vi har skärpt straffen för en lång rad brott, bland annat grovt rån, och gett myndigheterna nya brottsbekämpande verktyg. Regeringens brottsförebyggande satsning skapar även förutsättningar för ett långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. presenterade regeringen 34-punktsprogrammet, det största paketet mot gängkriminalitet i någonsin, med åtgärder på både kort och lång sikt. pågår ett intensivt arbete för att genomföra programmet, som även förbättrar förutsättningarna för arbete mot annan brottslighet. Flera av åtgärderna i 34-punktsprogrammet riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare. Det handlar exempelvis om förbättrade utredningsåtgärder när barn misstänks för brott, ökade möjligheter för att ingripa och ytterligare resurser till LVU-placeringar. 34-punktsprogrammet innehåller även flera straffrättsliga åtgärder som är relevanta när vi talar om rån, exempelvis införandet av påföljden ungdomsövervakning, där den unge som utgångspunkt ska få så kallad helghemarrest, ett förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter. Regeringen har också remitterat ett förslag om att slopa ungdomsreduktionen för unga myndiga vid brott med minimistraff fängelse eller mer. Detta omfattar även rån och innebär att straffet kommer att fördubblas för en 18-åring som döms för ett sådant brott. Enligt regeringen är det mycket viktigt att barn och unga som är i riskzonen för att dras in i kriminalitet eller missbruk får nödvändiga stödinsatser. På regeringens uppdrag pågår ett utvecklingsarbete kring tidiga och samordnade insatser och en förbättrad samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och . Inom ramen för 34-punktsprogrammet har arbetet utvidgats till att även omfatta särskilda och riktade insatser mot riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden. Vidare utreds frågan om skärpta straff för dem som involverar unga i kriminalitet. De som drabbats av brott måste få hjälp och stöd. Regeringen har genomfört en omfattande satsning på samhällets brottsofferstödjande organisationer. Regeringen har också förbättrat möjligheterna för brottsoffer och vittnen att delta i rättegångar genom videokonferens. I en pågående utredning behandlas bland annat frågor om vittnesskydd och vittnesstöd. Enligt regeringen är en bred och utbyggd välfärd grunden för ett väl fungerande samhälle. I arbetet för ökad trygghet och minskad brottslighet är skattefinansierade verksamheter som rättsväsen, socialtjänst och skola centrala. Regeringen prioriterar mer medel till välfärden, inte mindre. Inte minst behöver verksamheter som bidrar till det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet vara i fokus. 9 (M): Statsrådet är påtagligt nöjd med utvecklingen i . Det finns ett 34-punktsprogram. Alla människor utanför 34-punktsprogrammet delar inte statsrådets bedömning att utvecklingen i är särskilt positiv. Tvärtom ser man inte längre bara på tv utan möter i sin vardag, om inte så åtminstone tillräckligt ofta för att det ska vara helt oacceptabelt, den nya grova, hårda brottsligheten som det här landet har drabbats av. Ungdomar drabbas av rent bestialiska dåd. Det är fråga om skjutningar på öppen gata och kriminella nätverk. är drabbat av en brottslighet som vi tidigare inte har sett, och det har skett under tid som justitieminister. Interpellationen tar sin utgångspunkt inte i vilka åtgärder som behövs utan i förståelse för de orsaker som finns till kriminaliteten. Jag frågar om vad regeringen och han bedömer ligger till grund för brotten. chef statsminister har hävdat att det är skattelättnader som ligger bakom ungdomskriminaliteten, det vill säga att jobbskatteavdraget som har gett en undersköterska en månadslön mer att leva på skulle ha bidragit till att vi har drabbats av kriminalitet. För svenska folket och för kammaren är det givetvis viktigt att veta om det är en bedömning som också statsrådet gör. Är det den extra månadslönen för undersköterskan som ligger bakom den organiserade kriminaliteten i ? Eller gör en annan bedömning än den bedömning som gjorde när han uttalade detta i en intervju? För kammaren och svenska folket är det givetvis väsentligt att veta vilken analys som gör av orsakerna till att samhället har blivit som det har blivit, till den kriminalitet, till den otrygghet, till den rädsla som finns bland våra ungdomar, till den skräck som drabbar föräldrar till ungdomar, till den allmänna otrygghet som har brett ut sig. Är det den extra månadslönen till undersköterskan som ligger bakom, enligt vad har hävdat i intervjuer? Han menar att det är skattesänkningarna som har lagt grunden till detta. Finns här något annat som är orsaken till kriminalitetens utbredning? Att förstå orsakerna kan vara minst lika viktigt som åtgärderna. Om åtgärderna passar, herr talman, beror på vilka orsakerna är. 10 BORIANA (M): Förutom att statsministern inte har förstått vad som är orsaken till ungdomsbrottslighet verkar han heller inte ha förstått hur man ska bekämpa den. I sitt svar berömmer sig ministern av 34-punktsprogrammet. Han berömmer sig också av polisiär närvaro. Men frågan är hur står sig när man jämför antalet poliser per 100 000 personer med andra länder i EU. Man kan också fråga sig varför inget har hänt sedan 34-punktsprogrammet lanserades . Ungdomsbrotten har blivit grövre och grövre. Min kollega använde ordet bestialiska, och det är inte en överdrift. Jag kan säga varför. Jag är socialsekreterare till yrket, och jag kan säga att de åtgärder som används är totalt verkningslösa. Samma ungdomsbrottslingar begår brott , och påföljderna och åtgärderna bekommer dem inte alls. Samtal med socialsekreterare – brottslingarna skrattar åt det! kom en ny regel att åklagare inte kan anhålla ungdomsbrottslingar. Polisen tar in dem efter att de har rånat, misshandlat och förnedrat jämnåriga. släpps de igen, i många fall utan att ha blivit förhörda, för att begå nya brott. Om man tittar på de två brottslingarna som dömdes i till hårda, rättvisa straff ser man att deras track record har pågått sedan de var 12–– och det är bara de dokumenterade brotten. Om ministern inte kan svara för statsministern kan han svara för sig själv. När kommer det verkningsfulla åtgärder så att ungdomsbrottslingar inte upprepar sin brottslighet och inte skrattar åt rättvisan utan tar straffen och hotet om straff på allvar? Ministern säger att man har infört ungdomsövervakning.