prot · H70965 · 2020-01-29 00:00:00 — Jag tror att handeln med plastbärkassar sker ganska öppet. Inom handeln väljer man själv hur man tar in pengarna. Vissa kanske väljer att betala in skatten själva och att inte lägga den på prislappen. Men de flesta kommer naturligtvis att lägga den på prislappen, och det är ju egentligen det som är meningen med det hela: Det ska bli mindre attraktivt att använda plastbärkassarna. Jag tror inte att det här kommer att bli något enormt problem. Vi kan se att man i hela EU inför olika former av avgifter och skatter. Vi i är alltså inte ensamma om detta. Vi kan inte inrikta vår verksamhet på att någon skulle kunna begå en brottslig handling. I så fall skulle vi inte kunna ha några regler alls i samhället. Om det handlar om brottslig verksamhet får vi naturligtvis följa upp det som vid andra miljöbrott. Men det kan inte vara brottslingarna som hindrar oss från att försöka förhindra att det kommer ut ännu mer mikroplaster. Vi kan inte låta brottslingar lägga in sitt veto, utan dem bekämpar vi i vanlig ordning med polis och tull. 30 (SD) replik: Jag säger inte att man inte kan smuggla in plastpåsar. Jag ska också ta upp en annan sak. Det gäller resurser för det fossila. Hur ser regeringen på att vi i stället för de plastbärkassar vi har, som till består av återanvänd plast, för in plastpåsar som är baserade på fossil råvara? Jag antar att det blir exakt samma mängd som den som reduceras från handeln som kommer att finnas i form av fossila påsar. Dessutom: Finns det någon som helst undersökning av hur mycket plastpåsar av den arten som sprids i naturen? Jag antar att om man brukar lämna efter sig den plastpåse som man har med sig kommer man i stället att ha en fossil påse med sig när man går ut i naturen och fikar eller vad man nu tänker göra. Det är ingenting som hindrar en från att göra det. Det betyder att det egentligen råder status quo när det gäller hur mycket plast som finns i naturen. Det här ändrar inte balansen. 31 (S) replik: Ja, det finns fördelar med återvunnen plast. Sedan är inte all plast i påsarna återvunnen, utan en del är plast som görs av sockerrör, majs och så vidare. Den är inte återvunnen från något som har varit plast. Det finns olika varianter. Tyvärr är det så att det finns nackdelar också med den återvunna plasten. Man har kunnat hitta vissa gifter i denna plast som inte finns i originalproducerad plast. Allt har sina för- och nackdelar. Om man tar med sig en fossil påse när man till exempel ska ha picknick på stranden tror jag att risken är mindre att man slänger den. Det kommer inte att bli det berg av påsar som väller in i svenska hem som det blir när man köper eller får en ny påse varje gång man går och handlar. Mängden kommer att minska. Jag tror också att det är mindre risk att man lämnar en mer permanent bärkasse på stranden. Om är av ett rejält material som inte går sönder lika lätt som en påse och som inte blir naggat i kanten på det sätt som de tunna plastpåsarna blir tror jag att chansen är större att man tar med den. Jag ser risken för att det skulle ligga en massa påsar för varaktigt bruk i naturen som väldigt liten. Om man har använt en kasse för permanent bruk 150 gånger och sedan slänger den eller lämnar kvar den blir ändå effekten av mikroplaster i naturen mycket mindre jämfört med 150 tunna plastbärkassar. Dessutom finns det andra material. Om man lämnar en tygkasse eller papperskasse i naturen får det inte alls samma effekt när det gäller mikroplaster. Det är just plast som är problemet, och där är det tyvärr ingen skillnad mellan den återvunna plasten, den som är gjord av till exempel sockerrör och majs, och den som är gjord av fossila material. Mikroplasterna finns i alla plaster, och det är mikroplasterna som förstör naturen och hälsan. 32 PER ÅSLING (C): Svensk ekonomi tillhör de absolut mest klimateffektiva i världen. har bevisat att tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan och att miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Vår bnp har växt med som utsläppen av växthusgaser har minskat med . Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras. På bordet ligger nästa steg i den gröna skatteväxlingen. Det är en skatteväxling som när är slut ska omsluta . Det är en skatteväxling som innebär att skatten på jobb, företagande och landsbygd sänks. Till skillnad från skatter som snedvrider ekonomin rättar grön skatteväxling till snedvridningar och låter utsläppare betala för den miljöskada de gör. främsta prioritering på det här området är att kraftigt minska mängden plast och farliga mikroplaster i den svenska naturen och vattendragen. När man lyssnar på hur debatten låter kring grön skatteväxling är det lätt att missa själva poängen med skatteväxlingen. Målet är inte att öka det totala skattetrycket utan att förändra strukturen på skattesystemet och öka dess miljörelatering. har ett högt skattetryck på en rad utsläpp men ändå en förhållandevis låg andel miljöskatter i förhållande till det totala skatteuttaget. av det skräpet i är plast. Det har spridits en felaktig bild av att skatten införs för att minska plastskräpet i haven globalt. Även om är bättre än de andra länderna är det inte så att vi inte har problem med nedskräpning. Det primära är att minska nedskräpningen av plast i den svenska naturen, i sjöar, bäckar, åar, älvar och givetvis hav. Vi måste bort från samhällets beroende av engångsplast och slit-och-släng-mentaliteten. har drivit frågan om minskat plastberoende på hemmaplan och i EU. I EU har man kommit överens om att förbjuda till exempel plastbestick och sugrör i hela unionen till 2025. Vi vill nu att man höjer ambitionsnivån och tar tag i fler engångsartiklar i plast som kaffemuggar, lock och snabbmatsförpackningar. Många av de stora miljövinsterna har kommit från att politiken och företagen växeldrar och samarbetar. och var tidigt ute med att ställa utsläppskrav på bilar. Industrin, specifikt , svarade med att utveckla katalysatorer. Politiken förbjöd de mycket skadliga freonerna. Industrin utvecklade alternativa kylmedel. Samma steg behöver vi nu ta med de kvarvarande engångsartiklarna. Kan politiken sätta ett stoppdatum för engångsplaster i de kvarvarande stora nedskräpningsartiklarna är vi övertygade om att fullgoda alternativ kommer att utvecklas – men det är då också viktigt att företag och innovatörer får veta detta . Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 13. 33 (M) replik: Med Socialdemokraterna ville jag försöka diskutera ett rationellt, effektivt skattesystem som uppbär legitimitet och säkrar den offentliga sektorns finansiering men också ger goda förutsättningar för dem som vill bedriva verksamhet i landet. och Per Åsling har en annan grundläggande syn på skattesystemet med mer av schweizerostkaraktär, så att säga – man vill borra upp en massa olika typer av särregler och undantag som ofta ska gynna någon grupp som man tycker är särskilt värd att värna just där och . Därför har jag förståelse för att och kanske inte tycker att det är så viktigt att man nu går fram med en skattehöjning som är ineffektiv, skapar osäkerhet och så vidare. Det effektiva skattesystemet brukar inte värnas så hårt. Däremot brukar vilja hålla den gröna fanan högt och verkligen värna vår planet. Måste det inte då, , finnas skäl att tro att de åtgärder vi vidtar löser de problem som vi säger oss vilja komma åt, detta för att det ska vara legitimt för oss att genomföra åtgärder som emellanåt kan upplevas som lite tuffa och strama av hushållen? debatterar vi ett förslag som alldeles uppenbart inte når några som helst kvalitetskrav när det kommer till att mål och åtgärd ska hänga ihop, att mål och medel ska samspela. visar detta tydligt i sin genomgång. De säger att detta inte kommer att leda till minskad nedskräpning och inte heller till minskade utsläpp av plaster i havet. Hur stor andel av de plaster i som du refererar till menar du kommer från svenska konsumentkassar som man har köpt när man har handlat på Ica, på eller hos handlaren? Hur stor är den andelen av de plastutsläpp i haven som du refererar till? Eller är det så att du bara parar ihop en iakttagelse med en politisk åtgärd som du vill genomföra? 34 PER ÅSLING (C) replik: Jag noterar att i sitt anförande inte sa någonting om hur vill komma till rätta med de stora problem vi ser runt om i världen med utsläpp av mikroplaster som skadar vår natur. Jag noterar också att hänvisar till . Jag vill påpeka, för att fortsätta på temat remissinstanser och myndigheter, att Datainspektionen, , , för miljö, , , och antingen tillstyrker eller inte har någonting att invända mot det förslag som vi har på vårt bord. Plast, också ny plast, fortsätter att skräpa ned vår närmiljö. I de stora haven beräknas av nedskräpningen vara plastskräp av olika slag, i . Utsläppen fortsätter också i , företrädesvis från de länder som har dålig struktur på sin återvinning och sophantering. Men när det gäller just mikroplasterna säger en del studier – jag vill bland annat referera till radioprogrammet – att andelen från är nästan lika stor som den från . Vad vill göra? Du är svaret skyldig, . 35 (M) replik: Jag fick inget svar på hur stor andel av dessa som kommer från svenska plastpåsar. Passa gärna på att svara på det i nästa inlägg, ! Jag tar en annan fråga. Du tar upp ett nytt spår och pratar om mikroplasterna. Hur stor andel av mikroplasterna kommer från svenska plastpåsar som vi köpt i matvarubutiken? Eller tar du bara en siffra som du tycker passar och applicerar på en åtgärd du vill genomföra utan att det finns något egentligt samband? Hur stor andel av dessa mikroplaster kommer till exempel från bildäck och inte från plastpåsar? kan säkert svara på hur stor andel av mikroplasterna som kommer från plastpåsar i svensk handel. Det finns en stor skillnad mellan vad och jag vill göra. Jag vill exportera den svenska modellen med en högteknologisk plastindustri som återvinner, som kommer på nya material och som gör att vi inte blir beroende av fossila bränslen. Jag vill exportera den svenska modellen med exempelvis kraftvärmeverk som skapar närvärme och gör att vi eldar upp vårt avfall och får el och energi av det. Jag vill exportera de svenska framgångsexemplen. lägger ett förslag på bord som i stället importerar de asiatiska problemen med fossilproducerade plastpåsar på rulle. Dessa kommer relativt sett att bli billigare i och med förslag. Jag vill exportera svensk framgång; vill importera utländska problem – det är skillnaden mellan och miljöpolitik. 36 PER ÅSLING (C) replik: Lösningen på de svenska miljöproblemen kan ju inte vara att exportera den teknik som vi har och där vi är föregångare. Vi löser ju inte de svenska utsläppsproblemen med det. När det gäller att dela med oss, exportera och bidra till att den svenska industrin satsar ännu mer på att utveckla värdefull specialteknik är det ingen skillnad i uppfattning. Det är därför vi är så måna om att göra en skatteväxling, att underlätta för företag att jobba med innovativa lösningar och att göra det lättare för företag att växa och anställa människor och på så sätt bidra till att stärka den svenska ekonomin. Det får ingalunda vara så att vi inte på olika sätt driver på för att stoppa användandet av plast, och därmed också spridningen av mikroplaster, som bidrar till att försämra klimatet och våra naturvärden ännu mer. Vi måste ha modet att börja med att sopa framför egen dörr och se till att göra vad vi kan. Jag vill kunna se mina barn och barnbarn i synen säga: Vi gjorde vad vi kunde för att stoppa miljöpåverkan. 37 (V): Det här ärendet berör skatt på plastpåsar. Vi anser att förslaget går i rätt riktning, och vi kommer därför att gå på utskottets linje. Vill man däremot göra skillnad på riktigt ska man göra som vi föreslår i vårt särskilda yttrande och införa ett totalförbud. Det är dags att vi slutar dalta med nedskräpningen. 38 (KD): Det var ett kort och kärnfullt inlägg här . Jag skulle vilja ta avstamp i det som sa inledningsvis. Det här är en fråga som handlar om det skattesystem som vi har i och vilket skattesystem vi önskar se i vårt land. Enligt den tradition av skatter som har tyngt är det hög skatt på arbete och företagsamhet. En del av oss här inne har tillbringat i de politiska ungdomsförbunden och då verkligen i debatt efter debatt fått höra att man säger att vi har hög skatt på alkohol för att vi inte ska supa för mycket och hög skatt på tobak för att vi inte ska bruka tobaksprodukter i alltför stor omfattning – men har vi då hög skatt på arbete för att vi inte ska arbeta för mycket? De här billiga poängerna som man kan plocka rent retoriskt försöker omvandla i praktisk politik. När vi nu talar om att ett skifte behövs där man slutar beskatta arbete och företagsamhet och i stället beskattar konsumtion lägger vi i vår budgetmotion fram stora skattesänkningar som faktiskt medför sänkt skatt för 5,2 miljoner löntagare, sänkt skatt för 2,2 miljoner pensionärer och därutöver sänkt skatt för dem som har bidrags- eller försäkringsinkomst – men de får hälften så stor skattesänkning som de som har ett arbete, för vi vill premiera just arbete. Det ska inte vara en hög skatt på arbete som gör att man avstår från att arbeta. Denna skattesänkning som man faktiskt får om man är pensionär eller löntagare eller har en försäkrings- eller bidragsinkomst är generös och allmän. Punktskatten som vi diskuterar här är en valfri skatt som man kan välja bort. Det är en skatt som når dem som köper plastpåsar, och skatten läggs på den som producerar eller importerar plastpåsar. Ska man då säga någonting om just det som vi nu talar om när det gäller vad vi vill uppnå med det? Om vi som kristdemokratiskt parti varit en del av regeringsunderlaget eller rent av själva suttit vid maktens bord i hade vi inte utformat skatter på det här sättet, men vi hade fortsatt att prioritera skattesänkningar som vi gör i vår egen budgetmotion. Tillstår vi att det är ett problem med just plast och mikroplaster inom haven och med den spridning som vi tyvärr ser världen över? Ja, absolut gör vi det. Vi har i ett eget, kristdemokratiskt miljöpolitiskt program slagit fast att vi behöver minska det onödiga användandet av plast i engångsprodukter, till exempel plastpåsar. Det skriver vi där. Vi skriver också att ekonomiska styrmedel eller andra begränsningar bör införas för att minska användningen av konventionella plastpåsar i dagligvaru- och fackhandel för att därmed minska spridningen av plaster i miljön. Jag tror att man ska ta situationen på allvar, och jag tror också att man ska inse vad det är för skillnad när man får en sådan skattesänkning som jag har talat om här tidigare. Det motsvarar alltså för en medelinkomsttagare. En pensionär får motsvarande mer i plånboken. Det är en skattesänkning som jag är glad över att här och få tala om. 39 (L): Plast är ett material som faktiskt är helt oersättligt i många delar av samhället. Det är ett bra material: starkt, slitstarkt och flexibelt. Det finns i många former. Vi kommer att fortsätta att använda plast framöver. Plasten innebär också en del problem. Vi har hört här i debatten , vilket jag inte kan göra annat än hålla med om, att plast i många fall utgör en fara för djur och natur om den kommer ut på fel sätt eller hanteras på fel sätt. Liberalernas ingång i förhandlingarna inom ramen för januariavtalet om den här skatten har varit att se till att vi får en skatt på plats som faktiskt leder till att vi får en mer resurseffektiv och cirkulär ekonomi. Jag tror att när vi nu inför den här skatten och sedan går tillbaka och utvärderar den för att stärka upp där det inte fungerar och bibehålla det som kanske kommer att fungera – som man gör med alla politiska reformer – kommer vi att se att vi ska göra ännu mer av Liberalernas politik. Vi skulle till exempel vilja se att en sådan här skatt blev mer differentierad så att jungfrulig plast, alltså plast som är ny och innebär att man tar upp ny olja och inte återvinner plast för att till exempel göra plastpåsar, får en tuffare beskattning än sådan plast som är återvunnen. Vi behöver ha ekonomiska incitament för att öka återvinningen. Vi hade gärna sett en differentiering som handlar om att uppmuntra till ny teknik, nya typer av plaster och mer nedbrytbarhet. Men man får inte allt i en förhandling med andra. Jag tror att vi kommer att komma tillbaka, precis som med annan politik, och utvärdera det här och se till att vi får ännu mer av cirkulär ekonomi och resurseffektivitet. Vi måste minska nedskräpningen i naturen som vi ser till att skapa förutsättningar för industrin att ta viktiga steg framåt. Eftersom plasten är så viktig och vi också vill stärka den cirkulära ekonomin kan man inte bara titta på skatter, utan vi måste också se till att få ett plastreturraffinaderi på plats så att vi kan återvinna ännu mer plast. Det har vi från Liberalernas håll varit positiva till. När vi eldar plast för att återvinna energi, som har beskrivits i debatten, måste vi bli bättre på att fånga upp koldioxiden som bildas när man eldar någonting och sedan lagra den. Ett plastreturraffinaderi är en sådan sak som vi kommer att behöva återkomma med förslag om då vi behöver få styrmedel och ett system på plats som innebär att vi kan fånga mer koldioxid och återvinna mer plast. Det har förekommit en liten felaktighet i debatten här i kammaren som jag vill uppmärksamma. Det har påståtts – jag tror att det var från – att den här skatten på plastbärkassar skulle vara ett sätt att finansiera värnskatten. Det är felaktigt. Det står klart och tydligt i januariavtalet, och det står klart och tydligt i förhandlingarna mellan januariavtalspartierna, att det att vi avskaffade värnskatten nu ligger utanför den gröna skatteväxlingen. Det och skatten på plastbärkassar har alltså ingenting med varandra att göra. Värnskatten finansieras inte av skatt på plastbärkassar eller av skatt på någonting annat. Värnskatten finansieras av att folk jobbar mer och av att folk kommer att företaga mer, anstränga sig mer och faktiskt konsumera mer, vilket kommer att gynna tillväxten och göra att ekonomin växer. Det ligger utanför den gröna skatteväxlingen. Den gröna skatteväxlingen är alltså inte att förväxla med värnskatten. Det kommer att komma andra höjningar, men det kommer också att komma andra skattesänkningar för att finansiera de miljarder som definieras i delen om den gröna skatteväxlingen i januariavtalet. Jag kan stilla oron hos och andra som lyssnar. Värnskattens avskaffande finansierar sig självt. Det som är den gröna skatteväxlingen innefattar inte värnskatten. Vi kommer att behöva fortsätta höja skatten på sådant som är dåligt för miljön och sänka skatten på jobb och företagande i ännu större utsträckning. 40 (MP): Det är glädjande att lyssna på , som också sörjer den pågående massutrotningen, där vi människor är den pådrivande faktorn. Jag kan också glädjas åt beröm över den effektiva koldioxidskatten och ha det i åtanke framöver. frågar lite skeptiskt i sitt anförande om det är ideologiskt drivet att vi har gett skatten denna utformning. Jag är ideologiskt övertygad, och det är jag också glad över. Det är därför som jag har valt att vara politiker. Men skatten är en följd av att vi är med i EU. Det finns ett direktiv som säger att vi ska minska användningen av engångsplastpåsar till 40 påsar per person och år. Det är därför som vi i har tagit dessa politiska beslut. exporterade plast till länder utanför för att de skulle ta hand om den. Vi hade inte kapaciteten att ta hand om den själva. Det är också något som är värt att känna till. anförande instämmer jag i stort i, men jag måste ändå göra en rättelse. Ekonomisk tillväxt går inte hand i hand med miljöarbetet. Det är en utbredd myt som också kan kallas för miljökuznetskurvan. Men den stämmer alltså inte, och det finns inga empiriska bevis för absolut frikoppling. Detta måste vi bära med oss . debatterar vi skatt på plastpåsar, och det är en skatt som och har reserverat sig mot. Jag kan till viss del hålla med om att debatten är fånig. Den är fånig för att motståndet är så oerhört stort. Skatten är ju en följd av ett EU-direktiv. Jag undrar också vad själva har för förslag för att vi ska uppnå målet. Eller är det värt att gå ut ur EU för att vi inte vill ha plastpåsskatt? Antagligen kommer skatten att leda till att människor använder plastpåsar fler gånger eller väljer mer miljövänliga bärkassar av tyg, vilket kommer att minska resursförbrukningen, nedskräpningen och problemen med mikroplaster, som är stora . Men framför allt är det viktigt att vi ändrar vårt linjära tänk, att resurser bara ska användas en gång. I många fall går det utmärkt att byta plast till tyg. Ofta funkar det till och med bättre. och motstånd mot skatten motiveras delvis med att den förväntas vara så effektiv när det gäller att styra om beteendet så att fler väljer bort plastbärkassarna. Man anser att detta är ett problem för statens finansiering. Syftet med skatten är inte att maxa statskassan. Syftet med skatten är att styra om våra vanor, så att vi inte slösar med jordens resurser. Till de utskottskollegor som är oroliga för att vi inte kommer att ha någon finansiering när vi har styrt om det här beteendet kan jag, för att stilla deras oro, säga att vi i har väldigt många förslag på olika miljöskatter. Ena stunden ojar sig motståndarna över skattens effektivitet, andra stunden hävdar de att den inte kommer att få någon effekt. Jag förstår att det är svårt att hänga med. Ett argument är att nedskräpning med plastpåsar bara är ett globalt problem och alltså inget för lilla att bry sig om. Med den argumentationen finns inga väsentliga problem, för vi ska bara jämföra med hela världens problem. Vi måste sluta tänka så cyniskt, särskilt vad gäller miljön. Vi i måste ta ansvar. Enligt Håll Rent ligger plastpåsar på tio-i-topp-listan över de typer av skräp som förekommer mest på svenska stränder. Vi har alltså en hel del att göra på hemmaplan, men det är tydligt att och helt enkelt inte vill. konsumerar vi 1 miljard tunna så kallade fruktpåsar och 67 miljoner plastbärkassar . Målet om högst 40 bärkassar per person och år ska vi nå , och regeringens bedömning är att utan ytterligare styrning inte kommer att nå målet. Det är en bedömning som delas av . agerande sänder också signaler till andra länder om att vi tar problemet med plastnedskräpning på stort allvar. Över 90 länder har förbjudit plastpåsar, och jag uppskattar inlägg i debatten. Det var kort, koncist och tydligt. Det är uppenbart att det krävs politiska styrmedel för att vi ska nå målet om 40 plastpåsar per person och år . En skatt på plastbärkassar är ett steg för att nå detta mål. Ett annat argument är att skatten skulle vara orättvis mot förnybara påsar. Men syftet med skatten är att minska nedskräpningen och motverka spridningen av mikroplaster i naturen. Ur det perspektivet är det lika illa med plastpåsar av sockerrör som med plastpåsar av fossilbaserad plast. Alltså görs ingen skillnad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 11 Ändring i skatteavtalet mellan och betänkande 2019/20:SkU17 Ändring i skatteavtalet mellan och (prop. 2019/20:43) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2019/20:UbU9 41 (M): Sedan vi senast hade en debatt om studiestöd – det var – har det skett en stor förändring i mitt liv: Jag är inte längre bigamist. Jag har avslutat mitt förhållande med CSN. Jag hade två lån – det ena var , och det andra var . har jag bara det andra lånet kvar. Det känns väldigt skönt. Tack vare lånet har jag kunnat studera på högskola och universitet. Jag har varit väldigt nöjd med det. Det är också något som väldigt många har möjlighet att göra. Dock måste vi se till att det också anpassas efter den arbetsform som finns i samhället och de studieregler som gäller . Vi måste alltså förändra studiestödssystemet. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 1.