prot · H709121 · 2020-05-14 00:00:00 — I den följdmotion som behandlas i betänkandet finns ett förslag om att regeringen skyndsamt bör undersöka möjligheten att förlänga tidsfristen för att hålla bolags- och föreningsstämmor. En nackdel med en sådan lösning är, som nämndes av föregående talare, att det inte går att förutse hur länge pandemin håller i sig. Det skulle därför vara svårt att avgöra hur länge årsstämmorna skulle behöva skjutas upp. Dessutom fattas beslut vid årsstämmorna i flera viktiga frågor såsom fastställande av resultat- och balansräkningar och resultatdispositioner, ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och den verkställande direktören med mera. Detta är inte oviktiga frågor, och beslut bör fattas i dem. Att skjuta upp en årsstämma riskerar bland annat att leda till att vissa befattningshavare vilkas uppdrag har upphört inte kommer att kunna ersättas och att centrala funktioner i företag kommer att vara obesatta . En annan konsekvens av att skjuta upp en årsstämma som har lyft fram är att ett företag kan få sämre förutsättningar att beviljas nödvändiga krediter och anskaffa nytt kapital genom emission om det står utan fastställda resultat- och balansräkningar för det föregående räkenskapsåret. Detta är särskilt problematiskt i den rådande ekonomiska krisen. Det är viktigt att man får komma till skott med det här. Jag yrkar således avslag på reservationen, och jag yrkar återigen bifall till utskottets förslag i betänkande CU29. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 () betänkande 2019/20:UU7 () (skr. 2019/20:25 och redog. 2019/20:OSSE1) Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () 10 (SD): I detta betänkande behandlar utrikesutskottet redogörelsen från delegation vid parlamentariska församling för det arbete som bedrevs . Utskottet behandlar även regeringens skrivelse om verksamheten inom och . Som nämndes under förra årets debatt här i kammaren i samma ämne tog under vintermötet i initiativ till att bilda en ny konservativ partigrupp inom parlamentariska församling. Vid sommarmötet i bildades därför den konservativa och reformistiska gruppen. Den är knuten till det europeiska ECR Party, där bland annat regeringspartierna från , och ingår tillsammans med och många andra partier runt om i OSSE-området. valdes till vice ordförande i gruppen. De politiskt bindande åtagandena i tredje dimension syftar till att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut, att upprätthålla rättsstatens principer, att bygga upp och bevara demokratiska institutioner samt att motverka intolerans och diskriminering. I regeringens skrivelse redogör man för att aktivt har bidragit till att stärka de rättsstatliga aspekterna av säkerhetsarbete. Man redogör vidare för att som en av 16 deltagande stater deltagit i aktiveringen av de så kallade Wien- och Moskvamekanismerna, vilka är särskilda verktyg för att övervaka tillämpningen av åtagandena inom den mänskliga dimensionen. Anledningen till detta är oron över situationen för de mänskliga rättigheterna, specifikt förföljelser av hbt-personer, i den ryska delrepubliken . Det är förvisso positivt att deltar aktivt i dessa frågor, men regeringens oro bör även omfatta den alltmer ökande diskrimineringen av och intoleransen mot kristna och andra religiösa minoriteter inom deltagande stater. På flera håll i 57 deltagande stater vittnar man nämligen om att diskriminering av andra religioner och religiösa inriktningar ökar i takt med att skolor och moskéer sponsrade av etableras. Många upplever hotet från den snabbt växande wahabitiska trosinriktningen inom islam, med epicentrum i . Trots att många av länderna har religionsfrihet instiftad i grundlagen känner allt fler oro inför att visa annan religiös övertygelse. Inte sällan är det kristna minoriteter som far mest illa. Vid parlamentariska församlings sommarmöte i föreslog i en resolution att man borde uppmärksamma, fördöma och åtgärda den diskriminering av kristna och andra religiösa minoriteter som sprider sig i flera av organisationens deltagande stater. Resolutionen antogs glädjande nog av församlingen och blev en del av slutdokumentet från Luxemburgmötet. Den parlamentariska församlingen inom uttrycker i slutdokumentet stor oro över att diskrimineringen och förtrycket av minoritetsreligioner i vissa av deltagande stater verkar ha ökat i omfattning . Detta inkluderar även institutionellt förtryck genom förtryckande rättsakter mot olika kristna trosinriktningar, som kan leda till att man underlättar och uppmuntrar till hatbrott mot medlemmar av dessa trosinriktningar. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Man noterar med oro att denna diskriminering inkluderar följande. För det första handlar det om vag eller tvetydig lagstiftning när det gäller religionsfrihet, vilket tillåter myndigheter att vidta godtyckliga åtgärder mot vissa kyrkor, inklusive tillslag och nedläggningar, bland annat mot huskyrkor i landsbygdsregioner som saknar officiellt registrerade kyrkobyggnader. För det andra gäller det förtryck av och godtyckliga handlingar mot vissa trosinriktningar och deras prästerskap i ockuperade territorier. För det tredje handlar det om förbud för vissa trosinriktningar mot att få eller förnya registrering av sina samfund eller tjänster, mot att utföra missionsarbete eller mot att bygga nya kyrkobyggnader på grund av ogenomskinliga eller partiska zonstandarder. För det fjärde gäller det officiell stigmatisering av dem som konverterar till kristendomen, inklusive påtryckningar för att de ska avstå från sin tro. Det handlar om förverkande av biblar och annan religiös litteratur eller om begränsningar för utnämningen av kyrkoansvariga. I slutdokumentet uppmanar man deltagande stater att ta hänsyn till ökad diskriminering mot kristna och anhängare av andra trosuppfattningar i minoritet. Man erkänner den fulla suveräniteten i alla kristna trosinriktningar och deras kyrkliga organ, deras oberoende från politiska påtryckningar och deras rättigheter att fatta sina egna beslut oavsett politiska konflikter. parlamentariska församling rekommenderar därför att vidta åtgärder mot diskriminering. bör mot denna bakgrund inom tredje dimension aktivt verka för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa trosuppfattningar i minoritet inom deltagande stater. Av denna anledning yrkar jag bifall till reservation. 11 (KD): byggdes på den grund som lades genom Helsingforsslutakten och har 57 deltagande stater. verkar för att främja säkerhet och stabilitet och jobbar efter tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Denna parlamentariska församling är ett viktigt forum för dialog mellan parlamentsledamöter från medlemsstaterna. Där kan de skapa opinion och verka för mer internationell förståelse för mänskliga rättigheter och respekt för territoriell integritet, gränsers okränkbarhet och varje stats självständiga rätt att göra säkerhetspolitiska vägval. Detta är även en del av de viktiga grundprinciper som organisationen vilar på. är världens största regionala säkerhetsorganisation under kapitel VIII. verksamhet är indelad i tre dimensioner: militärpolitiska och säkerhetsrelaterade frågor, ekonomiska och miljörelaterade frågor samt frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. har en roterande ordförande, liksom Europeiska unionen. i utsåg enhälligt till ordförandeland 2021. Detta är ett viktigt och hedersamt uppdrag. Utrikesminister kommer personligen att leda ministerrådsmötena och därmed leda de 57 medlemsstaterna i arbetet för bland annat ökad respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Där ingår även att främja religionsfrihet och att arbeta mot diskriminering av minoriteter och diskriminering av kristna och anhängare av andra trosuppfattningar. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () I en del av medlemsländer diskrimineras minoriteter, religionsfriheten inskränks och de mänskliga rättigheterna respekteras inte. Inte sällan är det kristna minoriteter som blir mest drabbade. Förföljelsen och diskrimineringen av kristna i världen har ökat , något som konstaterats i en rapport från det brittiska samt av organisationen . bör som ordförandeland för tydligt markera mot medlemsländer som diskriminerar judar, kristna, muslimer och hbt-personer och som motverkar jämställdhet och förtrycker minoriteter. Det är av största vikt att vi fortsätter att bejaka mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. De medlemsländer som bryter mot sina åtaganden bör få sitt medlemskap fruset, och sanktioner bör införas mot dessa länder. Annars kommer organisationens trovärdighet att minska. Ordförandeskapet beslutar om organisationens politiska prioriteringar, och ordförandeskapet utnämner sina särskilda representanter. Därmed har det svenska ordförandeskapet stor påverkan på arbetsområdet och prioriteringarna för . Utrikesminister redogjorde inför utrikesutskottet för vilka prioriteringar kommer att förorda. anser att utrikesministern har fokus på rätt frågor när det gäller , och men att utrikesminister även bör bejaka respekten för religionsfrihet och skyddet för minoriteter i medlemsländerna. Vidare menar vi att utrikesministern som ordförande för aktivt bör verka för att erkänner och respekterar syrianer som nationell minoritet i enlighet med fredsöverenskommelsen i , det så kallade Lausannefördraget , då den turkiska nationens nya gränser drogs efter sönderfall. De kristna minoriteterna armenier, syrianer och greker samt judar skulle skyddas i grundlagen, och deras medborgerliga rättigheter skulle värnas. Dessa minoriteter skulle omfattas av minoritetsrättigheter – språkliga, kulturella, politiska och religiösa. Vi kan konstatera att den turkiska nationen inte levt upp till sina åtaganden i fredsöverenskommelsen när det gäller icke-muslimska minoriteters rättigheter. För att säkra kristnas framtida existens i och för att de ska få möjlighet att utöva sin kultur, sin religion och sitt språk måste garantera syrianer officiell minoritetsstatus enligt FN:s och EU:s kriterier. Det är viktigt att utrikesministern som ordförande för verkar för syrianers minoritetsrättighet i och att det syrisk-ortodoxa klostret egendom, som konfiskerades av den turkiska staten 2008, återlämnas till sin rättmätiga ägare, nämligen Mor Gabriel-klostret och den syrianska församlingen i staden i sydöstra . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till den gemensamma reservationen från SD och KD under punkt 2. 12 (S): Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Vi behandlar nu utrikesutskottets betänkande 2019/20:UU7 om , . Som ordförande i den svenska parlamentariska OSSE-delegationen är jag stolt över att vi har en aktiv och hårt arbetande svensk delegation, men jag är också stolt över att som nation kommer att axla det kommande ordförandeskapet i 2021. Till detta återkommer jag, för jag vill naturligtvis passa på att säga några ord både och om de utmaningar vi har framåt. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. är världens största regionala säkerhetsorganisation, med 57 deltagande stater i , , och . verkar för att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationens särskilda styrka ligger bland annat i dess breda krets av deltagande stater, den konfliktförebyggande verksamheten, det breda spektrumet av institutioner och instrument som medger snabb och flexibel konflikthantering samt den utbredda fältnärvaron. är en organisation som likt FN arbetar i en inkluderande anda. Detta ställer särskilda krav på oss som kommer från länder som är demokratiska, som värnar frihet och mänskliga rättigheter och som arbetar tydligt mot korruption. Så länge ofrihet, förföljelse, förtryck, konflikt och korruption är en påtaglig del av vardagen i många av medlemsländer måste det tuffa samtalet ha sin självklara plats vid församlingens möten. genomfördes nio valobservationer, vill jag nämna, och den svenska delegationen närvarade vid sju av dessa. Den svenska delegationen hade samlat hög närvaro, precis som . För egen del var jag med och observerade val såväl i som i . hoppas vi att det väntar flera observationer inom . Vi har bland annat valet i och det amerikanska presidentvalet framför oss, för att endast nämna två av de observationer som väntar. Men mot bakgrund av den nuvarande situationen med covid-19 förblir det förstås osäkert om observationer av eventuella val i relativ närtid kan komma att genomföras. Ja, covid-19-krisen drabbar oss globalt och är en pandemi som givetvis också påverkar OSSE-delegationens arbete. Vi genomförde vårt sommarmöte i , och vi hann genomföra vårt årliga vintermöte i . Vi har tvingats fatta beslut om att ställa in årets sommarmöte, som var tänkt att äga rum i . Som det ser ut just , för oss som för så många andra, sker de möten som genomförs med den parlamentariska församlingen digitalt. Många av länder drabbas nu hårt av pandemin, såväl hälsomässigt som ekonomiskt. I tider av kris är det viktigt att frågor som handlar om demokrati, yttrandefrihet, mänskliga rättigheter, jämställdhet och klimat fortfarande värnas och får prioritet också post . Vi kan ju se att dessa frågor nu utmanas. I pågår den ryska aggressionen fortfarande. I och utmanas demokratiska institutioner som den fria pressen och det självständiga rättssystemet. Vi har fler exempel på oroande tecken även från andra medlemsländer inom . Jämställdheten sätts på undantag, och kvinnoförtrycket ökar. Hbtq-personer och minoriteter förtrycks, vilket också är en säkerhetspolitisk utmaning. Utöver hbtq-personer drabbas religiösa minoriteter, till exempel när antisemitismen växer sig starkare, och etniska minoriteter som krimtatarerna blir särskilt utsatta. Dessa grupper som jag nu nämnt blir förstås än mer utsatta i de områden där konflikt råder. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Vi måste ständigt arbeta för att skydda den demokratiska utvecklingen såväl i länder där demokratin ännu är ung som i länder där demokratin länge varit ohotad men utmanas. Det paradoxala, och det frustrerande, är att populismen och den aggressiva nationalismen växer i när vi som aldrig förr behöver effektiva och välfungerande samarbeten för att tackla de problem som vi ställs inför. Pandemier bryr sig inte om nationsgränser. Det finns ingen lösning på klimatfrågan som inte involverar ökat samarbete över hela planeten. Vi kan heller inte lösa flyktingfrågan utan en europeisk union med medlemsstater som är beredda att nå kompromisser. Med ökad konflikt länder emellan blir det en osäkrare värld för oss alla. Vi kan konstatera att ett antal frusna konflikter finns kvar att hantera i regioner som ligger relativt nära oss. En fråga som ständigt är aktuell är den utdragna konflikten i . Där är utmaningen att hitta fredliga lösningar för hur parterna, framför allt och , ska kunna enas. Vi har också frågorna om inblandning i och naturligtvis den pågående ryska aggressionen mot , som jag redan nämnt. Att lösa såväl pågående som frusna konflikter är en viktig uppgift, där har ett ansvar och en funktion att fylla i en ständigt pågående dialog. Det svenska ordförandeskapet ger möjligheter att påverka i större utsträckning – som man som ordförandeland också företräder hela organisationen. Den inriktning som utrikesministern har pekat ut med fokus på den europeiska säkerhetsordningen, jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokratifrågor är klok. Jag vill särskilt tacka utrikesministern för den initiativkraft som hon visat genom att involvera OSSE-delegationen och naturligtvis utrikesutskottet men även delar av civilsamhället i regeringens arbete. Vi ser fram emot ett fortsatt gott samarbete. Jag vill också passa på att tacka OSSE-delegationens ledamöter och de övriga riksdagsledamöter som under verksamhetsåret har deltagit i såväl valobservationer som andra möten. Jag vill tacka de svenska diplomaterna vid i och på våra svenska ambassader. Självklart vill jag också tacka personalen på internationella kansli, som alltid är oss behjälplig och bistår med praktikaliteter och gott humör. vill jag tacka delegationens vice ordförande för vårt samarbete. Jag är övertygad om att den svenska delegationen kommer att fortsätta ta plats i den parlamentariska församlingen när vi väl kan återgå till en lite mer normal tillvaro efter den pågående coronapandemin. Vi ser också fram emot det svenska ordförandeskapet i , för det är demokratin, jämlikheten och solidariteten det handlar om. 13 (M): När vi nu debatterar utrikesutskottets betänkande om är det en retroaktiv debatt eftersom den berör regeringens skrivelse som avser 2018 och samt en redogörelse från den svenska delegationen. Men det är naturligtvis omöjligt att fokusera endast på dåtid. Självklart, herr talman, handlar debatten också om framtiden. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Som sagts här har en lång historia. Organisationen bildades , under , och den parlamentariska församlingen grundades . Själva grundvalen för arbetet är den europeiska säkerhetsordningen. Att det är 57 medlemsländer har redan sagts, men det finns också ett tiotal observatörsländer. sträcker sig från i väst till i öst. är en säkerhetsorganisation. Det tycker jag är viktigt att komma ihåg. arbetar med säkerhet ur ett brett perspektiv. Det handlar om att bygga förtroende och förebygga konflikter. Arbetet bedrivs i de tre dimensionerna politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt mänskliga rättigheter. Som vice ordförande i den svenska delegationen men också vicepresident i parlamentariska församling är jag väldigt glad över att notera att den svenska delegationen är en av de mest aktiva i parlamentariska församling. Jag säger detta eftersom vi faktiskt är en liten nation med en relativt liten delegation i det stora sammanhanget. Men den är väldigt aktiv och sätter avtryck i verksamheten. Jag vill här nämna fältmissioner, fältaktiviteter, som bedrivs i 15 länder. Missionernas arbete är baserat på de behov som finns i respektive land, och verksamheten rättas därefter. Alla missioner arbetar i nära samarbete med regeringen i landet. Jag vill särskilt nämna en mission: missionen i . Den har ett program för att bland annat förebygga korruption och öka rättstryggheten genom polisens arbete men också för att stödja kvinnliga politiker. Till min stora glädje har jag noterat att finns det faktiskt två kvinnor i delegation. Det är första gången. Detta visar att mission har betydelse, herr talman. Jag vill också nämna missionen i , som arbetar med utbildning av journalister. Det handlar om ungdomar, post-graduates, som får gå en utbildning i vad journalistik innebär, hur man kan arbeta med mediefrihet, pressetik, faktagranskning med mera. Detta är viktigt, för i många av medlemsländer är medierna utsatta för begränsningar och ofta under hård press från regimen. Det visar att utbildning är viktigt, liksom nätverksbyggande. Men den absolut mest välbekanta missionen är tyvärr observatörsstyrkorna i . Den ryska aggressionen pågår alltjämt, efter den första ockupationen av . Det är krigföring i Donetsk och Luhansk. är ett land som befinner sig i krig och under ockupation av ett grannland, . Värt att notera är att i finns det närmare 1,5 miljoner internflyktingar. Samtliga kommer från de områden som är drabbade av den ryska aggressionen. FN:s generalsekreterare har uppmanat att iaktta vapenstillestånd under coronapandemin, men har uppmaningen inte följts – inte ett dugg. planerar att ha observatörer vid gränsövergångarna mellan Donetsk och Luhansk. kommer rapporter om hur överträdelser mot Minsköverenskommelsen sker. Observatörsstyrkan ska ha en lugnande effekt på konflikten men också förmedla en bild av vad som händer. För den som är intresserad finns rapporterna att läsa på hemsida. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Säkerhetsläget inom är i många fall ansträngt. Jag tänker här på konflikten i , men också på Transnistrien, , , och . Här gör mycket för att arbeta för fred och säkerhet. Den andra dimensionen, ekonomi och säkerhet, har fått allt större betydelse. Det gäller ekonomin men också miljön eftersom miljöfrågor får ökad betydelse i medlemsländer. När det handlar om valobservationer är den svenska delegationen väldigt aktiv, fru talman. Fru talmannen har ju varit ledamot i och där ordförande för den första kommittén, politik och säkerhet. har deltagit i sju av nio valobservationer som har genomförts. Det råder ibland missförstånd om vad en valobservation är. Valobservation handlar inte om att fördöma utan om att arbeta för ökad demokrati. Detta är viktigt därför att själva arbetet med en valobservation är stort och omfattande. Flera organisationer brukar delta. Det handlar om att iaktta vad som händer före ett val. Hur ser politiken och mediefriheten ut? Hur arbetar parlament och valmyndighet? På valdagen handlar det förstås om att vara ute och notera vad som händer. Och efteråt gäller det att följa upp. Kommer valresultatet att iakttas? Efter detta lämnas inte ett land utan erbjuds naturligtvis stöd för att kunna bli bättre. Jag noterar dock att rekommendationerna tyvärr inte alltid följs. Jag tjänstgjorde själv som special coordinator i . Jag nämner detta land för att har observerat val där och lämnat ett stort antal rekommendationer. Hur har dessa tagits om hand? En rekommendation har delvis fullföljts. Det handlar om att handikappanpassa vallokalerna för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att delta i röstandet. Det har också tillsatts en utredning om hur demokratin kan underlättas. I övrigt är resultatet att det inte skett några förändringar. Men det finns även glädjeämnen, och jag tycker att de också är viktiga att nämna. Nordmakedonien har tyvärr på grund av coronaviruset fått skjuta upp sitt val men är väldigt noga med att understryka att ska finnas på plats och observera när valet genomförs. Detta är positivt. Positivt är också att genomförde ett val . Det var första gången observerade ett val i ; där har tidigare inte funnits ens ett embryo till demokrati. Men den nye presidenten – ursäkta mitt felaktiga uttal – har starka intentioner att förbättra och utveckla demokratin, och har sagt att man ska hjälpa till med detta, både från den parlamentariska sidan och från regeringssidan. Vi är beredda att stå bakom i dess strävan efter demokrati. För övrigt var vi två svenskar som deltog i den observationen trots att valet ägde rum . Jag vill också nämna en annan aspekt av demokratiarbete. var jag utsedd till rapportör för mordet på den ryske oppositionspolitikern . För den som är intresserad finns slutrapporten publicerad på OSSE-PA:s hemsida. När jag utnämndes till rapportör hade redan utrett mordet, men vi ville också från OSSE-PA:s sida utreda både vad som hade hänt och hur hade hanterat den rättsliga processen. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Tyvärr är den rättsliga processen i fortfarande höljd i dunkel. Ingen information har nått ut, och jag har inte kunnat få något som helst positivt gensvar eller någon information som svar på de frågor jag har riktat till . Detta är en av mina slutsatser. Den andra slutsatsen är naturligtvis att förutsättningarna för demokrati behöver utvecklas i . Det handlar bland annat om villkoren för oppositionspolitiker. Men det handlar också i grunden om rättsstatens principer. Jag vill nämna att också har särskilda representanter för mediefrihet samt den höga kommissarien för minoritetsgrupper. Jag vill också nämna att kvinnor har en låg grad av representativitet inom den parlamentariska församlingen. Jag tycker att detta är viktigt att nämna eftersom medlemsländerna själva utser sina delegater. av delegaterna i den parlamentariska församlingen är kvinnor.