prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Men vi ska inse att, precis som säger, det här är en utveckling som kommer att påverka mediesektorn stort och att vi behöver ha en hög beredskap att stötta medierna även framöver och hitta effektiva modeller som träffar rätt även då. 46 (S): Min fråga går till finansministern . Den handlar om den rapport som kom med tidigare , Economic Outlook, för december. I den lyfter fram tre viktiga områden för politiker att tänka på under coronakrisen. Det första är att menar att vi måste investera i utbildning, hälsa och digitalisering. Det andra som rapporten lyfter fram är hur viktigt det är att vi nu investerar för att förhindra att ojämlikheten i världen blir ännu större i krisens spår. Det tredje är att vill se ett ökat internationellt samarbete för att minska risken för nationalism och isolering. Med anledning av det här vill jag förstås fråga finansministern om hennes reaktioner på rapporten. 47 Finansminister (S): Det är en spännande fråga. är väldigt intressant. Den tecknar en mörk bild av läget här och men också en väldig förhoppning om hur läget kan utveckla sig i världen vad gäller hälsa och inte minst ekonomi när vi får ett vaccin. Deras rekommendationer ligger väldigt nära den politik som regeringen för. I den budget som vi har presenterat i har vi mycket stora utbildningssatsningar med 55 000 fler utbildningsplatser . Vi har stora investeringar i sjukvård och äldreomsorg – en stor satsning på äldreomsorgen för att trygga vardagen för våra äldre. Vi har också viktiga satsningar för att minska klyftorna, bland annat ett särskilt pensionstillägg för de äldre som har jobbat ett helt, långt yrkesliv men ändå har en alltför låg pension. Det kommer att göra livet tryggare för de äldre och också öka rättvisan i samhället. 48 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag skulle gärna vilja höra från finansministern hur den här synen på att krisen riskerar att leda till ökad ojämlikhet ser ut inom ramen för EU-samarbetet. Finns det en insikt också bland andra europeiska ledare om att vi behöver motverka den här tendensen? 49 Finansminister (S): Det finns en ökad medvetenhet i de internationella ekonomisk-politiska diskussionerna om att klyftor är dåligt för den ekonomiska utvecklingen. Det är en väldigt intressant diskussion som vi tyvärr hör alldeles för lite av i . Jag är väldigt bekymrad över högerpartierna i som fortfarande tycks tro att ökad ojämlikhet och större klyftor driver utvecklingen framåt. I internationella diskussioner då jag möter många av mina kollegor säger man att sammanhållna samhällen är bra och att de också ökar ekonomins tillväxt. 50 (MP): Som spelare men också som tränare och domare i min sport handboll insåg jag ganska tidigt att de som tilldelades de bästa träningstiderna var killarna. Vi vet att en jämställd idrott är en förutsättning för en stark idrott i . Det är visserligen ett ganska bra tag sedan jag själv var aktiv, och jag vet att det har blivit bättre, men jag vet också att det finns mycket kvar att göra. Vi är fortfarande mitt i en allvarlig pandemi, och idrotten har drabbats oerhört hårt. Det är dock glädjande att konstatera att regeringen har gjort en rad satsningar för att idrotten ska överleva denna pandemi. Men min fråga till kultur- och demokratiminister är: Hur säkerställer regeringen att de pengar som delas ut till Idrottssverige inte bara går till killarna utan också till tjejerna och att de inte sprider och fortsätter att öka den ojämlikhet och ojämställdhet som finns inom idrotten? 51 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Jag tror att alla vi som både har sysslat med idrott och också sysslar med idrottspolitik drömmer om en framtid då alla oavsett kön och bakgrund ska ha lika förutsättningar att växa och utvecklas i sin idrott. För att komma dit behöver vi jobba med väldigt många olika typer av redskap både nationellt och lokalt. Det här är en fråga där vi inte är framme , men vi kan inte nöja oss förrän vi verkligen är framme. Det är viktigt precis nu när idrotten genomgår ett enormt stålbad i coronapandemin att detta hårda slag mot idrotten inte förstärker befintliga orättvisor. Därför gjorde vi så i den nya miljarden och stödet att vi förtydligade kraven från regeringens sida när det gäller att idrottsrörelsen också ska kunna ta hänsyn till just jämställda förutsättningar och att krisen inte ska fördjupa ojämställdheten. Jag är glad över att se att det har spelat roll. fick vi besked om att elitfotbollen har tagit sitt ansvar och gett damfotbollen på elitsidan allt stöd de har sökt – på bekostnad av herrarnas i det fallet. Det är rätt. Precis så ska vi agera i de här frågorna. 52 (MP): Tack, statsrådet! Det var ett oerhört glädjande besked. Efter pandemin kommer vi nog troligtvis inte att ha en helt jämställd idrott i . Vad tror idrottsministern skulle vara viktigt att vi också jobbar med framöver? Ministern nämnde att vi behöver jobba med olika verktyg. Vilka skulle det kunna vara? 53 Kultur- och demokratiminister (MP): Dels handlar det om att vi behöver fortsätta att jobba med jämställda förutsättningar. Det handlar om allt från träningstider till möjligheten att ha tillgång till olika hallar och vilka hallar man utvecklar. Regeringen har gett ett uppdrag till att se över hur man kan stötta kommunerna i detta. Det vilar ett stort ansvar på den kommunala nivån när det gäller att sponsringen blir jämställd. Idrottsrörelsen har tagit ett viktigt steg i och med ett initiativ som heter Sätt bollen i rullning. Här behöver vi svara upp både nationellt och lokalt. Initiativet till nya stödåtgärder 54 (M): Den här regeringen säger upprepade gånger att man ska undvika partipolitiskt käbbel. Det håller jag med om, och jag tycker att det är en klok inställning. Sedan ägnar sig statsministern åt att skylla skulden för regeringens misslyckade coronahantering på andra. Näringsministern låter påskina att regeringen lägger fram ekonomiska krispaket, krispaket som har tagit initiativ till. Min uppfattning är inte att det är att sätta sig över partipolitiskt käbbel utan att tvärtom bidra till det. Min konkreta fråga till finansministern blir därför: Delar finansministern bilden att det var och som lade fram ett utskottsinitiativ i finansutskottet med ett nytt krisstöd till handelsbolag och kommanditbolag och att regeringen och samarbetspartierna gick med på det ? 55 Finansminister (S): Vi har under hela krisen haft väldigt bra diskussioner med finansutskottet vad gäller den ekonomiska politiken. I en del frågor har vi inte tyckt lika, men vi har kunnat samarbeta på ett bra sätt. Regeringen har jobbat oerhört aktivt med att komma fram med de här historiska krispaketen. Den politik som regeringen har fört den här mandatperioden har det inte setts tillstymmelse till i modern tid. En del av det arbete vi har gjort har också kunnat påskyndas tack vare att det har gått snabbare i , bland annat på initiativ från . Vad gäller handelsbolag låg ett sådant utskottsinitiativ på bordet. Regeringen jobbade snabbt för att hitta en lösning och har tittat på frågan . Jag är glad att det finns en enighet i om att lösa den frågan. Dispens för yrkesförare från kravet på repetitionsutbildning 56 (SD): Jag riktar min fråga till statsrådet . riskerar att stå utan chaufförer på grund av att det under coronapandemin inte har gått att genomföra utbildningar och fortbildningar för så kallat YKB, yrkesförarkompetensbevis, vilket är ett krav för att få vara verksam inom yrket. Detta bevis ska förnyas genom repetitionsutbildningar. Enligt Transportstyrelsens prognos riskerar nu drygt 100 000 förare att drabbas av yrkesförbud. För samhället blir konsekvenserna långt större då viktiga leveranser riskerar att utebli. Det kan vara medicinskteknisk utrustning, coronavaccin eller viktiga leveranser till vår industri. Situationen är känd . Men regeringen har valt att inte agera, vilket har gjort att det nu har kommit ett utskottsinitiativ i frågan. Min fråga blir således: Kommer ministern att agera skyndsamt för att det införs en ny dispens för hela 2021 vad gäller kravet på fortbildning inom YKB, så att inte riskerar att stå utan chaufförer för samhällsviktiga leveranser? 57 Infrastrukturminister (S): historiebeskrivning stämmer inte. var ett av de länder som tidigt tog initiativ till en egen lagstiftning och en möjlighet att få dispens för YKB. Sedan förhandlade vi genom EU, och kommissionen tog initiativ till gemensamma regler för att inte varje land ska hitta egna separata regler för vad som ska gälla för transport genom EU. Vi har påtalat för EU att man behöver se till att de förlängs. Kommissionen har ännu inte gett besked om det. Det är ytterst allvarligt. Det innebär att 2 600 chaufförer sannolikt inte kommer att kunna fullfölja YKB . Men vi ska komma ihåg att det är av det samlade antalet chaufförer i . Det är alltså inte på det sättet att Transportsverige kommer att stå stilla. utbildades faktiskt fler chaufförer än . Men naturligtvis är det ytterst allvarligt för enskilda chaufförer. Vi gör vad vi kan för att se till att EU snabbt får fram en ny förlängning av omnibuspaketet. 58 (C): Min fråga går till statsrådet . Pandemin går just nu åt helt fel håll. Det enda ljuset i tunneln är att det kommer att finnas vaccin och att vi därmed kan börja med vaccinationer. Med tanke på de svårigheter hade under mass-vaccinationen vid svininfluensan och de stora svårigheter regeringen hade med att komma igång ordentligt med testningen i hela landet uppmanade jag och regeringen att snabbt dra igång vaccinationsplaneringen. Min fråga till statsrådet är: Har ni nu en planering klar, så att ni kan garantera att den svenska befolkningen ska skyddas minst lika fort, gärna fortare, som regeringarna i våra grannländer har sett till att deras respektive befolkningar ska få ett bra skydd mot covid-19? 59 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Regeringen har varit mycket aktiv när det gäller att tillförsäkra att vi när vaccinen blir godkända ska ha tillgång till doser för den svenska befolkningen. Vi har redan tillförsäkrat oss fler doser än befolkning. Dessa är visserligen inte godkända ännu, och de är av olika slag. När det gäller planeringen för hur det ska gå till utgår vi från nationella vaccinationsplan. Den togs fram på regeringens uppdrag, och den första versionen presenterades . När vi vet mer om vaccinerna och hur de ska hanteras – en del kräver till exempel extrem kyla – kommer vi att kunna lägga fram fler detaljer för hur de ska distribueras. Bilbesiktning i hela landet 60 (V): Min fråga går till infrastrukturminister . Sedan fordonsbesiktningen avreglerades har antalet besiktningsstationer ökat i tätbefolkade delar av landet. Men det finns områden i där tillgängligheten har blivit väldigt liten. Till exempel har stängt sin station i , och där finns inga andra alternativ. De hänvisar till . Däremellan är det enkel väg, och resan tar cirka tre och tur och retur. Andra får en ännu längre resa. Det går åt minst en halv arbetsdag och mycket drivmedel för att genomföra den lagstadgade bilbesiktningen, som ska finnas tillgänglig för alla inom rimligt avstånd och inte minst i en del av landet där bilen är ett nödvändigt transportmedel. Hur avser regeringen att se till att alla bilägare har rimligt avstånd till en bilbesiktningsstation? 61 Infrastrukturminister (S): Tack för frågan, ! Den är ytterst intressant. Den visar också på faran och svagheten i att snabbt privatisera verksamheter i tron att det ska innebära ett bra utbud av tjänster i hela landet. Vi ser att det i stället innebär en koncentration till storstäder, medan ingen tar helhetsansvaret. Det har vi sett när det gäller apoteken och en del andra verksamheter. Dessvärre märks det nu också när det gäller bilbesiktningen. Jag är oroad för om vi ska få en utveckling där möjligheten att få sin bil besiktigad i hela landet försämras och där det blir större klyftor och skillnader. Besiktningsbranschen har ett stort ansvar för utbudet man faktiskt erbjuder. Det finns också ett statligt bolag, som jag förutsätter tar ett särskilt ansvar för att säkerställa att man ger medborgarna bra service. Vi följer naturligtvis utvecklingen och är beredda att agera. 62 (KD): Jag har en fråga till kulturministern. Kultursamverkansmodellen infördes av alliansregeringen och har beskrivits som en av de största kulturpolitiska reformerna. Regeringen har i samråd med samverkanspartierna beslutat om 1 miljard i omställningsstöd till kulturen . Pengarna har ännu inte fördelats. har myndigheterna fått i uppdrag att fördela sådana medel. Det är nu dags att regeringen visar tillit till och tro på regionernas förmåga och låter dem genom kultursamverkansmodellen ta ansvar för den miljard som ska fördelas. Har ministern tilltro till regionernas förmåga att fördela pengarna? Och tror ministern även i fortsättningen på kultursamverkansmodellen? 63 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, jag har stor tilltro till regionernas förmåga. Regeringen har i budgeten förstärkt kultursamverkansmodellen med 150 permanenta miljoner och ytterligare 150 miljoner i tillfälligt stöd. Det kan tolkas som krisstöd att fördela utöver de stöd vi har skjutit till till kultursamverkansmodellen. Vi får återkomma med hur fördelningen av den nya återstartsmiljarden kommer att se ut. Jag tycker dock att det är anmärkningsvärt att ställer den frågan, eftersom i sin budget skär ned drastiskt på kultursamverkansmodellen. Det skadar regionernas möjlighet att upprätthålla den viktiga infrastruktur som den regionala kulturverksamheten står för, som arbetsgivare till många frilansare, som stöd till det ideella kulturlivet men också som regionala noder och viktiga kulturcentrum i hela landet. 64 (S): Hemma i skar redan före pandemin ned på kollektivtrafiken. under pandemin fortsätter de att skära ned. De lägger pengar från regeringen på hög och förbättrar resultatet i stället för att ge skåningarna en god kollektivtrafik. väljer de att införa hyvling, det vill säga skära ned , för lokförare och liknande. Det innebär trängsel på bussar och tåg, försämrade arbetsvillkor och att pengar samlas på hög för att få ett fint resultat. Det här är förvirrande för medborgarna. Kan infrastrukturministern vara vänlig och förklara vad regeringen har gjort för att satsa på kollektivtrafiken i krisen, så att medborgarna kan se vad som är det moderata styret i ansvar och vad som är regeringens ansvar? 65 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Den är synnerligen intressant. Kollektivtrafiken är väldigt viktig för människor för att de ska kunna ta sig till jobbet. Det gäller inte minst alla dem som inte har möjlighet att jobba hemma, inte har bil, inte kan cykla eller på annat sätt ta sig till jobbet. Då behövs kollektivtrafiken. Men i en pandemi måste vi också se till att man kan färdas säkert. Därför har vi skjutit till historiskt stora summor till kollektivtrafiken: 3 miljarder i statsbidrag och 2 miljarder som redan är beslutade . Jag blir naturligtvis ytterst oroad när man, som i , fortsätter att skära ned på kollektivtrafiken. Då finns en risk att det blir trängsel på bussar och att människor smittas. Jag avser därför att se till att nästa fördelning av statsbidragen kommer att prövas utifrån förutsättningar att upprätthålla volymen. Klarar man inte det ska man heller inte få del av de statsbidrag som vi delar ut. 66 (M): Min fråga går till infrastrukturministern. Kostnaderna för den nya tunnelbanan i har ökat. Regionen och kommunerna är beredda att stå för sin andel av de ökade kostnaderna. Men man kan fråga sig vad regeringen håller på med. Efter lång väntan har man valt att tillsätta en förhandlare som ska förhandla bort statens ansvar för de ökade kostnaderna. Dessutom har man valt att klumpa ihop flera stora projekt som har kommit olika långt i denna förhandling. Det finns stora risker med detta. Det kan bli förseningar för de projekt som har kommit långt och sämre kvalitet för de projekt som tvingas hasta fram. Är regeringen beredd att åtminstone dela upp projekten i den kommande förhandlingen? 67 Infrastrukturminister (S): Jag blir lite förvånad över frågan. Det var ju ett starkt önskemål från inte minst regionala företrädare och moderata företrädare i regionen att vi skulle tillsätta en förhandlingsperson för att inleda en diskussion mot bakgrund av de kraftiga fördyringar som finns inom infrastrukturbyggandet i . Det här är inte statens projekt, utan detta gäller bland annat det tunnelbaneprojekt som ansvarar för och som har blivit fördyrat med . Det innebär ungefär en 50-procentig fördyring av kostnaderna. är det naturligtvis också i regeringens och statens intresse att se till att det finns väl fungerande kommunikationer i hela . Vi har därför tillsatt en förhandlare för att se hur vi kan hitta bra lösningar i den svåra prioriteringsordning som det kan innebära när man ska hitta eventuella besparingsobjekt eller när man från regionens sida måste vara beredd att skjuta till resurser för att man inte ska behöva ställa in viktiga infrastruktursatsningar som behövs i regionen. Stöd till småföretag under pandemin 68 (SD): Min fråga går till finansministern. I dessa tider är det mycket som slår hårt mot samhället och inte minst småföretagen. Det är hederliga arbetare som jobbar från tidig morgon till sen kväll för att ro sin dröm i hamn och lyckas med det livsprojekt som man har startat. Med några av världens högsta skatter förväntar man sig en vänlig hand från staten i kristid. Bra stöd hjälper dock inte om man inte kan ta del av dem. Jag blev till exempel i går kontaktad av en kvinna som har drivit en klinik där hon arbetar med kronisk smärta hos äldre. blev hon tvungen att låta sin verksamhet vila för att kunna gå på a‑kassa. På grund av att hon hade a-kassa kan hon nu inte ta del av omsättningsstödet. Detta var ett exempel. Jag undrar hur regeringen planerar att hjälpa de småföretagare som sliter. 69 Finansminister (S): Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att stötta både stora och små företag och därmed rädda svenska företag och svenska jobb. Vi har bland annat infört utökade möjligheter att gå på a-kassa om man är egenföretagare. Därutöver finns ett särskilt stöd som går till egenföretagare som tappar mycket i omsättning. Här finns också en särskild möjlighet att avsätta pengar i periodiseringsfond och att få tidigare skatt återbetald. Sedan har man upp till på sig för att kunna kvitta det mot framtida förluster, men man kan även avvakta med skatteinbetalningar . Det finns alltså stöd för de allra minsta företagen. Men man undrar hur tänker när de ställer denna fråga. De vill ju öka pålagorna på småföretag genom att fördubbla restaurangmomsen. För just den näring som har det allra tuffast nu vill fördubbla momsen. Sedan pratar de om att livsverk riskerar att gå i kras! Ytterligare statsbidrag till kollektivtrafiken 70 (V): Jag instämmer i det som infrastrukturministern sa om utbetalning av statlig ersättning för kollektivtrafiken i . Det är mycket välkommet att de 3 miljarderna äntligen har betalats ut. Dessvärre är detta en statlig ersättning för förlorade biljettintäkter som bara gäller för perioden mars . Vi ser att kollektivtrafiken fortsätter att gå på knäna. Regeringen har visserligen aviserat 2 miljarder i nästa budget, alltså , precis som ministern anförde. Men det finns ju fortfarande ett förlorat biljettapp ända till nyår. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna tappar nästan . Anser ministern att de 3 miljarder som har betalats ut räcker som kompensation ? Vad avser ministern annars att göra? Avser han att anslå extra medel för förlorade biljettintäkter , inte ? 71 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Det här ger mig ett utrymme att tala om att utöver de 3 miljarder i öronmärkta statsbidrag som går till kollektivtrafiken och de 2 miljarder som kommer har vi gett historiska tillskott i generella statsbidrag till kommuner och regioner. Det är ju kommuner och regioner som har huvudansvaret för kollektivtrafiken. Egentligen är det en unik händelse att staten går in och hjälper kommuner och regioner för att de ska kunna upprätthålla kollektivtrafiken. Det är så här vi tycker att man ska agera under krisen. Vi måste hjälpas åt. Även om det är ett kommunalt och regionalt ansvar att säkerställa att man även under en pandemi har en bra kollektivtrafik ser staten till att skjuta till generella statsbidrag som ger bättre förutsättningar för kommuner och regioner att hantera utmaningarna. Vi skjuter också till öronmärkta statsbidrag. Men då gäller det att dessa används till att upprätthålla volymen och inte göra besparingar i kollektivtrafiken. Målet om minskade koldioxidutsläpp 72 (KD): Min fråga går till infrastrukturminister , som får ytterligare en chans. Här i kammaren har vi den spännande situationen att vi har fattat beslut om ett sektorsmål om att minska koldioxidutsläppen inom infrastruktursektorn . Det är dit. har släppt en inledande rapport inför den stora infrastrukturpropositionen. Man pekar på tre vägar att nå målet. Det handlar om biobränsle, elektrifiering och en prishöjning vid pump. Haken är bara man i alla dessa tre exempel pekar på en problematik. Biobränslet räcker inte. Jag har noterat att det också finns partier som inte riktigt vill att vi ska kunna importera detta. Vad gäller elsidan konstateras att vi varken får fram ledningar på plats och att vi antagligen har för lite el med tanke på att vi stänger kärnkraft. Och man konstaterar att det sista alternativet – att höja priset till – nog inte är socialt acceptabelt. Vad ämnar ministern göra för att klara målet? 73 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Jag håller med om att inte är realistiskt. Även säger i sina prognoser att detta är ett räkneexempel. Men det är sant att det är genom biodrivmedel och inte minst reduk-tionsplikten som vi har möjlighet att minska utsläppen från i första skedet kanske vägtrafiken. Framöver blir det sannolikt från flyget. Det är genom elektrifiering som vi har möjlighet att radikalt minska utsläppen från framför allt vägtrafiken. Vi har till och med tillsatt en särskild och gett i uppdrag att planera för elväg. Vi bygger även ut laddinfrastrukturen och det svenska elsystemet för att klara denna utmaning. Vi måste också jobba med transporteffektivitet. Det tror jag är en utmaning som kan ge än större besparingar genom att man hittar smarta transporter. Ett tydligt exempel på detta är hur vi bättre skulle kunna samordna transporter när nu e-handeln ökar. Annars riskerar antalet godstransporter att öka dramatiskt. Jag är hoppfull med de insatser som både regeringen och näringslivet självt tar. 74 (S): Min fråga går till finansminister . I spåren av ökar arbetslösheten snabbt. Hårdast drabbas unga, utlandsfödda och arbetare, inte minst inom service- och handelssektorn. Växande arbetslöshet innebär också ökad risk för fattigdom och ojämlikhet, något som vi socialdemokrater vill motverka. För oss hör jobben och tryggheten till de viktigaste verktygen för att minska klyftor och bygga ett starkare . Därför undrar jag: Genom vilka satsningar i budgeten och ytterligare åtgärder vill finansministern möta den ökande arbetslösheten? 75 Finansminister (S): Arbetslösheten drabbar många människor, men framför allt dem som har lite svagare anknytning till arbetsmarknaden. Det gäller inte minst våra unga men också nyanlända. Det är viktigt att man själv är beredd att ställa om. Till exempel är restaurangbranschen en viktig sektor för både unga och nyanlända. Där finns färre arbetstillfällen . Då måste man fundera på var jobben kan finnas, exempelvis inom äldreomsorgen. Man måste själv se till att ställa om, och det ska finnas goda möjligheter att göra det. Därför utökar vi utbildningsplatserna med 55 000 . Vi ser också till att det blir mer arbetsmarknadspolitik. Vi ser även till att det finns en ekonomisk trygghet. Vi har höjt både taket och golvet i a-kassan och sett till att fler ungdomar kan komma in.