prot · H709118 · 2020-05-07 00:00:00 — är det parti som driver på, men tyvärr har vi för många politiker och för många partier i som fortsätter att kämpa emot omställningen, åtminstone så fort det kommer något annat emellan. Det duger inte. Vi behöver agera tydligare. Vi måste lyssna på . Vi behöver göra som de unga säger: Lyssna på forskarna! Våra forskare och våra forskningsmiljöer är framstående. Men vi behöver också se till att våra lärosäten, våra myndigheter, blir mer miljövänliga och mer klimatvänliga också i sitt dagliga arbete. och de skolstrejkande unga säger: Lyssna på forskarna! De säger inte: Gör som forskarna! Enligt sammanställningar är nämligen universiteten och högskolorna de statliga myndigheter som står för störst utsläpp, framför allt från flygresor. Det behöver vi ändra på. En förhoppning är att den nya digitala revolution som håller på att ske i coronakrisen kan leda till färre utsläppstunga resor och fler digitala möten. Just nu sitter över 400 000 studenter runt om i och följer föreläsningar, seminarier och labbar via Zoom, Teams, Skype, Meet och allt vad det heter. Universitetslärarna och forskarna bekantar sig med samma digitala verktyg. De tar in nya kunskaper i hur man lägger ut presentationsbilder, hur man ljussätter framför webbkameran och hur man spelar in i förväg eller genomför en lektion i realtid över nätet. Det är bra. Klimatet kan inte vänta. Låt den kunskapen om de digitala mötena följa med in i det mer miljö- och klimatvänliga postcorona-samhället så att fler vetenskapliga konferenser kan genomföras digitalt! Det gäller för övrigt hela samhället. Coronapandemin har slagit hårt mot hela samhället och kommer att fortsätta göra det under en – antagligen avsevärd – tid framöver. Lärosätena är med och tar ansvar. Omställningen till distansundervisning är ett viktigt inslag. Regeringen har tillfört resurser så att antalet utbildningsplatser kan utökas för att möta behovet när många förlorar sina arbeten eller behöver ställa om som en följd av krisen. Vi som kan stannar hemma. Vi minskar därmed risken att smittan sprids och underlättar för sjukvården. Men pandemin kommer att kräva medicinsk forskning – läkemedel och vaccin – för att hejdas. På förslag från har regeringen i vårändringsbudgeten avsatt till forskning och innovation för att bidra till att stoppa utbredningen av coronaviruset och stärka samhällets motståndskraft och beredskap. Fokus ska vara på insatser som kan ge resultat i form av exempelvis läkemedel eller vaccin. Vi vet att det finns projekt i vårt land som ligger långt fram. Det vore fantastiskt om svenska forskare kunde vara med på allvar i det internationella samarbetet för att ta fram de medicinska produkter som krävs för att hejda pandemin. Medlen till detta kommer att fördelas via . Jag hoppas att utlysning och fördelning av medlen kan komma till stånd , även om vårändringsbudgeten ännu inte antagits av . Jag ska använda andra delen av mitt anförande till att säga något om två av de motioner som jag själv varit med och skrivit och som behandlas i betänkandet. I den ena motionen skriver jag att vi behöver fokusera på vårdforskning för att få ned antalet vårdskador och öka patientsäkerheten. Vårdskador är tyvärr vanligt förekommande i . drabbas omkring 100 000 patienter av vårdskador bara i den somatiska vården. Det är ett oerhört högt tal – 100 000! Det motsvarar en skada vid vart tionde vårdtillfälle – som borde kunna undvikas. 1 200 dödsfall ! sjösatte en nationell handlingsplan för patientsäkerhet. Handlingsplanen omfattar flera områden, men bristen på kunskap och bristen på forskning är ett genomgående tema inom alla områden. Vi behöver veta mer. Vi behöver mer kunskap och mer forskning kring patientsäkerhet för att handlingsplanen ska kunna realiseras, för att rädda liv och för att minska skadorna i vården. Min andra motion har jag skrivit tillsammans med min partikollega . Den handlar om att vi behöver en mer aktiv och tydlig politik för att minska antalet djurförsök i forskning och även behovet av djurförsök i forskningen. För att minimera risker i forskningen och undvika biverkningar av läkemedel, kemikalier och så vidare finns det ofta krav på att genomföra djurförsök. Det är naturligtvis bra. Men djurförsök är dyra, kostnadsdrivande och tidsintensiva. De är också besvärliga på andra sätt: De har ofta överraskande låg tillförlitlighet och precision, och de är naturligtvis också etiskt problematiska. När vi lär oss att av den samlade biomassan för däggdjur på jorden består av oss människor och våra tamdjur, alltså att de djur som lever i det vilda bara är ett par procent av alla världens djur, förstår vi att vi kan behöva fundera ett varv till över vårt förhållande till djur. Men att minska behovet av djurförsök i forskningen kommer framför allt att medföra stora vinster för våra forskare, främst därför att vi kan få fram exempelvis läkemedel snabbare, billigare och mer etiskt. Motionen har tre delar. Vi behöver för det första en nationell handlingsplan för att successivt fasa ut djurförsök. Det finns ett EU-direktiv ; det bör vi följa. Vi behöver avstämningspunkter, mål, strategier och så vidare. För det andra behöver vi öka resurserna för att ta fram alternativa metoder. Det är de alternativa metoderna som kommer att göra att behoven av försök på djur minskar. Alternativa metoder, till exempel datasimuleringar och så kallade organ-på-chip eller till och med människa-på-chip, har visat sig vara lika träffsäkra som traditionella djurförsök eller ännu bättre. För det tredje vill vi förlänga och stärka 3R-centret, som ligger på och vars finansiering går ut . 3R-centret har till uppgift att bland annat samordna forskning och metodutveckling kring djurfria metoder. ligger också på det här fältet i framkant och har stora möjligheter att bli världsledande. Genom att satsa på djurfria metoder tar vi kliv inom medicinsk forskning och life science och fortsätter etablera som ledande nation inom forskning, innovation och utveckling. Lyssna på forskarna! Jag yrkar bifall till betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) Naturvård och biologisk mångfald § 5 Naturvård och biologisk mångfald Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU15 Naturvård och biologisk mångfald 17 (S): Vi går över till miljö- och jordbruksutskottets betänkande 15 om naturvård och biologisk mångfald, som vanligt ett av de områden som engagerar ledamöterna i riksdag allra mest. Vi har behandlat 208 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bland annat biologisk mångfald, handel med hotade arter, invasiva främmande arter, genetiskt modifierade organismer, naturvårdsdirektiven, jakt på säl, skarvförvaltning, rovdjurspolitik, allemansrätten, äganderätten, skyddad skog och mark, naturreservat, skyddade områden, strandskydd och vandringsleder. Detta har renderat i 37 reservationer. Vi i Socialdemokraterna har en reservation, nr 27, som jag yrkar bifall till. Partierna säger sig vilja samma sak men agerar väldigt olika. En del vill göra mer snabbt, en del vill göra annat lite mer långsamt och en del vill vänta. En del vill att vi ska kunna bestämma själva här i och bortser från internationella avtal och konventioner. Tittar vi i backspegeln på vår debatt om utgiftsområde 20 ser vi stora skillnader. Om vi bortser från synen på klimatrelaterade satsningar, där skillnaderna är som allra störst, och tittar på åtgärder för värdefull natur ser vi att regeringen satsar 1,1 miljard. föreslår neddragningar med 400 miljoner, med 215 miljoner och KD med 400 miljoner. var luftföroreningar, försurade sjöar och farliga miljögifter i naturen stora samhällsproblem som hotade människors hälsa. arrangerades på initiativ av den socialdemokratiska regeringen under ledning av det första globala FN-miljömötet i . är det detta första möte ägde rum. Vi vet ju inte mycket om vad som händer postcorona, men regeringen kommer att verka för ett svenskt värdskap för ett globalt högnivåmöte . Vi kan se från satelliter som vi människor skjutit upp att jorden har renare luft. Smogen runt många av våra största städer har helt försvunnit. rapporterar observatoriet på Mauna på nytt rekord för daglig koldioxidhalt i atmosfären. Senast koldioxidhalten i atmosfären var så hög var . Naturvård och biologisk mångfald Flera av våra miljömål halkar efter, och det finns fortfarande behov av att kraftsamla inför några av vår tids största utmaningar. var havsnivån 15 meter högre än . Det bör vi beakta, särskilt med tanke på att mark- och miljödomstolen beslutade att man får bygga en mur runt Falsterbonäset. Man ska bygga en mur för att skydda sig mot havet. Vi kan konstatera att vi haft stora skogsbränder, som tyvärr tenderar att bli allt vanligare. Vi och samarbetspartierna har åtgärdat mycket av det ekonomiska bortfallet från den SD-stödda M-KD-budgeten. Skyddet för värdefull natur och stärkningen av naturvårdsarbetet och den biologiska mångfalden stärks under innevarande år med 600 miljoner. För att förbättra hälsan för vårt innanhav och skydda vår vattentillgång satsas under innevarande år 240 miljoner på åtgärder för havs- och vattenmiljön. Åtgärder mot övergödning ska genomföras, bland annat inom ramen för lokala vattenvårdsprojekt samt genom ett ökat samarbete mellan . Runt om i finns en stor miljöskuld som vi behöver åtgärda. Miljögifter i bland annat sediment sprids till omgivande vattenmiljö, vilket utgör ett hot mot både människors hälsa och miljön. Vi kan tack vare regeringsunderlaget satsa ytterligare 65 miljoner på arbetet med sanering av förorenade marker, vatten, sediment och miljöfarliga vrak. Att vi behöver göra mer för att bekämpa invasiva arter är tydligt. Vi har genom människors rörelser dragit hit växt- och djurliv som inte hör hemma här. Det behöver vi få stopp på. Tallvedsnematod och smaragdgrön askmalpraktbagge – det är sådana djur som man lär sig om i det här utskottet. De kan följa med gods hit i trälådor och lastpallar, och om de kommer ut i naturen kan det medföra stor ekologisk och ekonomisk skada. Den spanska skogssnigeln, som också kallas mördarsnigel, har följt med importerade grönsaker och trädgårdsväxter. På mindre än har den lyckats sprida död och förödelse i landets trädgårdar och orsaka stora skador på jordbruksmark. Jätteloka och tromsöloka, införda som prydnadsväxter, sprider sig nu i stora delar av landet. De kan bland annat orsaka hudskador hos människan. Försök att utrota dessa arter har gjort och görs, dock med begränsad framgång. Här vill jag nämna att har lyckats med sitt arbete med mårdhundsprojektet. Det har utvecklats för att omfatta även bisam och vattensköldpadda, som också spridits av människor runt om i vårt land. Socialdemokratin har aldrig skyggat för en utmaning. För somliga är det svårt att avgränsa mellan bevarande och hållbart förvaltande. Vi såg till att organiserad vargjakt kunde genomföras här i landet 2016, 2017 och 2018. Vi har sett till att fungerande licensjakt kunnat genomföras och under innevarande år. Vi ser att vi behöver öka samverkan om förvaltningen av de stora rovdjuren med våra grannländer. Rovdjurspolitiken bygger på den proposition som gick genom i riksdag. Vi socialdemokrater stod bakom det mesta i den, men den har också inneburit svårigheter. Regeringen bereder nu frågan genom att titta på att möjliggöra större lokala insatser för att minska antalet revir i vissa delar av landet. måste vi se till att vi lever upp till våra internationella åtaganden om gynnsam bevarandestatus. Framför allt vill vi se till att vi själva äger frågan. Vi vill inte hamna i ett läge där EU lägger ett vite på eller genomför åtgärder som innebär att vi inte själva kan förvalta våra rovdjur. Naturvård och biologisk mångfald Enligt utskottsmajoriteten ska regeringen se över förutsättningarna för att utöka licensjakten på varg i områden där vargstammen behöver minskas. Jag delar bedömningen att man bör göra det. Det är också det som regeringen bereder. Utskottet har bifallit motion, som talar om 100 vargar i hela . Frågan måste då bli om det också är , och ståndpunkt. Jag vet ju att i övriga delar står bakom alliansregeringens proposition om ett intervall om 170–270 vargar, vilket jag tror att vi bör förhålla oss till även fortsättningsvis. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken måste fortsätta vara att vi ska uppnå och ha gynnsam bevarandestatus för alla våra stora rovdjur – varg, björn, lo, järv och kungsörn – och att socioekonomisk hänsyn ska tas. Det finns fortfarande ett stort behov av att skydda våra värdefulla skogar och områden för att säkerställa biologisk mångfald, stoppa invasiva arter, säkerställa viktiga ekosystemtjänster och möjliggöra ett levande friluftsliv. Vi ska göra vad som krävs för att värna och förvalta vår natur, våra djur och växter och våra hav och för att nå våra gemensamt uppsatta mål. Det får inte vara bara vackert prat. Det är bara tillsammans som vi kan uppnå dessa mål. (forts. § 7) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Det har blivit dags för frågestund. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av miljö- och klimatminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Miljö- och klimatminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Besked om stöd till flygbranschen 19 (M): Jag har en fråga till miljö- och klimatministern. Flyget är en av de branscher som har drabbats hårdast av coronakrisen. Enligt Swedavia har antalet flygningar på deras flygplatser minskat . BRA Flyg är under rekonstruktion, och SAS har varslat 5 000 personer om uppsägning. Flygbolagen behöver stöd. När regeringen till slut bestämde sig för att stötta en krisande flygbransch var stödet som vanligt för litet och kom . Hela inrikesflyget i utelämnades i stödpaketet. Flyget behöver stöd nu men också tydliga besked om framtiden. Regeringen är dock allt annat än tydlig i denna fråga. Miljö- och klimatministern sa i att regeringen ska villkora stödet till flyget med klimatkrav. Någon dag senare sa infrastrukturministern i att det inte är aktuellt att ställa klimatkrav som villkor för stöd. Vi har alltså en regering, två ministrar och två olika besked. Med anledning av detta har jag två frågor. Vem ska flygbranschen lita på, miljö- och klimatministern eller infrastrukturministern? Anser miljö‑ och klimatministern att regeringen ger flygbranschen tydliga besked? 20 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Det är naturligtvis riktigt att flygbranschen har drabbats väldigt hårt av coronakrisen. står i princip alla flyg som skulle gå utrikes på marken, inte bara i utan i hela världen. Regeringen har gått in med kreditgarantier på 5 miljarder till flygbranschen, vilket förstås är nödvändigt för att man ska kunna upprätthålla samhällsviktig infrastruktur för framtiden. Vi har också upphandlat trafik till ett fåtal destinationer; det gäller och . När det gäller de tidningsrubriker som refererar till skulle jag vilja uppmana ledamoten att läsa intervjuerna lite noggrannare. Det handlar om de stöd som vi redan har gett, där vi också har sagt att flygbranschen långsiktigt måste leva upp till klimatkraven. Men kommande krav är något vi kommer att få diskutera . 21 (M): Jag kan lova miljö- och klimatministern att jag läste båda artiklarna väldigt noga. Det var väldigt tydligt att det var två helt olika besked som gavs. Redan före hade förlorat elva långlinjer, och flera regionala flygplatser kämpade för sin överlevnad. Det händer mycket när det gäller omställning till eldrift och biodrivmedel som ger det svenska inrikesflyget möjlighet att utvecklas till ett fossilfritt föredöme för hela världen. Flygbranschen behöver tydliga besked framåt. Jag har en mer allmän fråga. Hur ser regeringen egentligen på flygets framtid? känns det allt annat än säkert. 22 Miljö- och klimatminister (MP): Jag skulle säga att det är väldigt mycket som gäller framtiden som är osäkert. Vi vet ingenting om när coronapandemin kommer att upphöra eller hur möjligheten att resa över världen kommer att se ut då. Vi kommer att behöva flyget . Från regeringens sida har vi varit väldigt tydliga med att flyget ska vara med och ställa om så att vi klarar klimatmålen men också med att vi ska vara ledande. ska ta på sig ledartröjan och se till så att flyget blir ett föredöme för resten av världen i klimatomställningen. Slopad karensdag och villkoren för a-kassa 23 (SD): Min fråga går till miljö- och klimatminister . En snuvig, ensamstående småbarnsmamma med dålig ekonomi som jobbar i går till jobbet ändå, orolig och med en klump i magen, pressad för att regeringen lurade henne gällande den slopade karensdagen. En timanställd, utrikesfödd kvinna som städar på ett hotell och inte var med i a‑kassan har redan fått sluta på grund av covid-19 och får nöja sig med den mycket lägre grundersättningen från a-kassan. Den som får sparken längre fram och klarar regeringens nya medlemskrav får dubbelt så mycket i ersättning. När jag frågade statsministern för en månad sedan angav han att det var rimligt med en inträdesbiljett till a-kassan. För hotell och restaurang är den inträdesbiljetten nu för att få dubbelt så mycket i a-kassa i kanske . Detta är inte rimligt någonstans. Vad är den egentliga orsaken, och när ska regeringen infria löftet om slopad karensdag? 24 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Det är helt uppenbart att coronakrisen har blottat stora klyftor i vårt samhälle. Det finns en klyfta mellan dem som har en fast anställning och dem som inte har det. Jag ser verkligen att vi, när vi ska dra lärdom av krisen, också behöver uppmärksamma dem som har osäkra timanställningar och inte minst dem som är egenanställda och egenföretagare. har regeringen gjort väldigt kraftfulla insatser för att stödja samhället så att vi ska klara den här övergången. Vi har gjort förbättringar i a‑kassan, och vi har också tillfälligt infört att man kan bli medlem mycket snabbare . Att gå med i en fackförening är också en förutsättning för att arbetstagares villkor ska kunna drivas på ett bättre sätt. Därmed inte sagt att man måste gå med i en fackförening för att vara med i a-kassan. 25 (SD): För mig är det uppenbart varför regeringen inte gjorde det rimligaste och helt slopade medlemskraven i a-kassorna. Det var för att skulle kunna använda detta för att rekrytera till sina medlemsförbund, till facket – något som de enligt lagen om arbetslöshetskassor inte får göra; de bryter mot lagen. gör detta ändå, enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen offrar därmed de svagaste på arbetsmarknaden för LO:s medlemsrekrytering. Här har och samarbetspartierna möjlighet att sätta ned foten och förändra detta och ställa sig på de svagas sida. När slopar ni karensdagen, och när tar ni bort medlemskravet? 26 Miljö- och klimatminister (MP): Det är väldigt viktigt att man ska kunna följa och regeringens starka rekommendation. Har man minsta symtom ska man kunna stanna hemma, och man ska inte drabbas ekonomiskt av detta. tittar regeringen på olika sätt att stödja de svagaste i samhället när det gäller att klara hyra och uppehälle under krisen. Jag vill försäkra att vi kommer att göra vad vi kan för att ingen i den här krisen ska behöva lida för att man är fattig. Killars våld mot tjejer 27 (C): Min fråga riktar sig till jämställdhetsminister . För sedan släpptes en rapport med unga relationer. Det är en sajt som fokuserar på våld bland unga. Våld i nära relationer börjar sällan med att mannen – som det oftast är – helt plötsligt börjar slå i vuxen ålder, utan det börjar när man är yngre. Alltså måste vi, för att nå det sjätte jämställdhetspolitiska målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, börja med att få stopp på killars våld mot tjejer. För detta finns det egentligen inga tydliga mål eller strategier beslutade av riksdag eller regering. I rapporten sammanställs de besök, samtal och kontakter man har haft med både våldsutövare och våldsoffer. Det är en omskakande läsning som kan sammanfattas med orden: Att behovet var så stort hade vi inte kunnat föreställa oss. Jag tycker att rapporten har kommit lite i skymundan av covid-19, men jag tror mig veta att ministern har träffat den stiftelse som står bakom sajten. Jag är nyfiken på hur det samtalet gick och vad ministern har för planer framöver för att motverka det här. 28 Statsrådet (MP): Jag vill tacka riksdagsledamoten för att hon tar upp den här frågan. En väldigt viktig del här är ju att vi inte har talat tillräckligt mycket om killars våld mot unga tjejer. Då handlar det inte om oskyldiga tonårskonflikter utan om grovt våld. Det är också väldigt tydligt i rapporten. Detta behöver vi ta på mycket större allvar. Vad finns det för stöd för tjejerna, och vad finns det för insatser för att få killarna att sluta utöva våld? Jag tror att vi har väldigt mycket kvar att göra, och en viktig del i det är precis det som vi gör här just . Vi i politiken behöver uppmärksamma den här frågan mycket mer. Jag har, precis som riksdagsledamoten har hört, haft ett möte med Stiftelsen 1000 Möjligheter, och vi har diskuterat rapporten. Vi behöver ha med oss detta perspektiv i de uppdrag vi till exempel ger till myndigheter i vårt arbete med att på olika sätt flytta fram positionerna när det gäller våldet. Den här frågan behöver lyftas mer. Det var också väldigt tydligt vid mötet. 29 (C): Jag läser in det ministern säger. Vi behöver ta gemensamma krafttag mot detta. Jag håller med: Om man inte pratar om problemet finns det ju inte. Det finns ett antal förslag som 1000 Möjligheter själva har tagit fram i rapporten. Där nämns bland annat rättsväsendet. Man behöver identifiera och jobba brottsförebyggande. Där nämns också och inte minst skolan, där man ska ha porrkritiska samtal. Hur tänker ministern om det och uppdraget med den nya sex- och samlevnadsundervisningen just när det gäller porrkritiska samtal? 30 Statsrådet (MP): Vi talar mycket om det förebyggande arbetet, inte minst när det gäller skolan, och här måste vi också tala om att det finns våldsutövare bland väldigt unga människor. Jag träffade en forskare som tog upp vad vi gör för insatser riktat mot dessa unga killar. Vi tänker ofta att det är äldre personer som utövar våld. Det är en viktig del när det gäller att få de unga killarna att sluta slå. Det finns så mycket som behöver sägas. Sex- och samlevnadsundervisningen är såklart jätteviktig. Jag behöver för att svara på detta! 31 (V): Min fråga går till statsrådet . av dem som avlidit av covid-19 har bott på äldreboenden. var av alla medarbetare inom den kommunala och äldreomsorgen i visstidsanställda med timlön. Samma månad var det exakt samma siffra, rapporterade Ekot . Timvikariernas alla inhopp omräknat till heltid visar att utfördes av all arbetad tid av en timvikarie inom just den kommunala äldreomsorgen i . Det finns många liknande exempel runt om i . Hur kan vi få kommunerna och de privata aktörerna att sträva efter att anställa utbildade heltidsarbetare inom äldreomsorgen? Det gäller både resurser och utbildning. De som byggde landet ska ha en värdig äldreomsorg. 32 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Det är helt klart att vi alla nu har fokus på hur vi behöver förbättra äldreomsorgen. Vårt land genomgår en allvarlig kris, och det är i högsta grad viktigt att säkra liv och hälsa. Det behöver vi hjälpas åt med. När det gäller äldreomsorgen är det ytterst kommunerna som har ansvar. Här måste staten och kommunerna samarbeta. Jag skulle också vilja lyfta fram att parterna har ett gemensamt ansvar. Det handlar om arbetsgivarna och de fackliga organisationerna.