prot · H80926 · 2020-10-22 00:00:00 — Jag är väldigt glad över att vi nu har en gemensam strategi för hur vi ska utveckla hela livsmedelskedjan. Även jag möter frågeställningarna om jordbrukets konkurrenskraft. Det är kanske det allra viktigaste verktyget att komma till rätta med om vi till exempel ska kunna öka självförsörjningsgraden i . Man måste jobba långsiktigt med frågorna på det sätt som vi gör. Vi kom med en ny handlingsplan så sent som i början av detta år. I den har vi fyra prioriterade områden. Det handlar om forskning och innovation, regelförenkling, kompetensförsörjning samt export. Mycket av nycklarna ligger i detta liksom de förutsättningar som den nya CAP kommer att ge i den implementering som vi sedan gör i . Där skedde en slutförhandling om det första viktiga steget för morgondagens förutsättningar för jordbruket i och . Satsning på kvaliteten i äldreomsorgen 80 (S): Min fråga går till socialministern. Vi vet att det är viktigt att rätt kompetens finns i äldreomsorgen och att man får regelbunden kompetensutveckling. med en pandemi har detta varit ännu tydligare. Som kommunalare tycker jag att det är extra roligt att regeringen har satsat 2 miljarder på att utbilda personalen inom äldreomsorgen på betald arbetstid. Detta kan sedan ge en fast anställning på heltid. Glädjande nog satsas ännu mer pengar på äldreomsorgen. Många kommunalare undrar nu hur dessa pengar kan och bör användas för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen för både dem som bor där och dem som arbetar där. 81 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Om vi satsar på personalen och ger den bättre förutsättningar att verkligen ha rätt kompetens att utföra det svåra uppdrag som det innebär att vara undersköterska i äldreomsorgen blir också kvaliteten så mycket bättre. Det kommer att märkas av kollegorna, och det märks av dem som bor på ett äldreboende. Det kommer också att märkas av anhöriga. Det är ett väldigt viktigt arbete. Jag är också glad över att det inte ”bara” är 2,2 miljarder. Det är väldigt mycket pengar. Det motsvarar ungefär 10 000 personer som får möjlighet att på halvtid studera och på halvtid arbeta för att kunna bli undersköterska. Det utökas nu med ytterligare 1,7 miljarder. Det gör att det blir många fler än de 10 000. kommer också första linjens chefer att kunna ingå i satsningen, vilket vi bedömer som väldigt angeläget. Jag ser också framför mig att man på olika sätt nu ser till att ge möjlighet för dem som har bristfälliga kunskaper att kunna ta del av satsningen. Det gör man tillsammans fack och arbetsgivare på lokal nivå. Häktningstider och gängbrottslighet bland unga 82 (M): Ungdomsbrottsligheten blir allt grövre. Åren 2016–anmäldes över 9 000 fall där en person var misstänkt för våldsbrott. Enligt polisen rekryteras tio- till tolvåringar till kriminella gäng. I ökar tvångsrekryteringen till gäng. Bestraffningar och social kontroll är vanligt. Man kan till exempel bli portad från sin egen gata. Just nu behandlas lagförslag i justitieutskottet gällande tidsgränser för häktning. Regeringen har föreslagit högst för vuxna och högst för unga . har dock föreslagit att det ska bli för vuxna. Det innebär en skillnad . Flera remissinstanser har påpekat att detta kommer att öka risken att unga kommer att rekryteras till att begå allvarliga brott. Ser justitieministern den ökade risken? Om svaret är ja, vad tänker han vidta för åtgärder för att motverka detta? 83 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med är det inte så enkelt att ungdomsbrottsligheten ökar. Ser man tillbaka på de senaste 10, 15 åren har tvärtom andelen ungdomar som misstänks för brott minskat. Vi ser också det en del när det gäller våldsbrottsligheten. Det är bland annat till följd av att det alkoholrelaterade våldet ser ut att minska i eftersom drickandet bland ungdomar minskar. Man kan inte bara slentrianmässigt säga på det sätt som gör. Däremot är det tydligt så att vi har ett problem med gängkriminalitet. Det är en grupp gängkriminella som ibland tror att de äger en stadsdel eller ett kvarter och ställer till med mycket brottslighet. Där måste man ha effektiva åtgärder mot dem. Häktningsmöjligheterna och de straffsatser vi har är sådana. måste vi hålla oss inom de ramar som och andra internationella instrument har. Jag är övertygad om att vi håller den balansen på ett bra sätt i det lagförslag som vi har lagt fram. Kommunalt veto mot uppförande av vindkraft 84 (SD): Min fråga går till energiminister . resulterade en lokal folkomröstning om att anlägga en vindkraftspark i i ett rungande nej. Runt om i landet protesterar lokalinvånare mot de ingrepp i miljön som storskaliga vindkraftsprojekt kan innebära. Men när befolkningen röstar fel väljer regeringen att sluta lyssna. vill man i stället avskaffa kommunernas rätt att lägga in sitt veto mot vindkraftsexploatering genom en snabbutredning. I valet mellan kommunalt demokratiskt självbestämmande och ineffektiv klimat- och energipolitik väljer regeringen alltid att blidka . Varför, fru talman, anser regeringen att den är bättre lämpad än de lokala politikerna och i förlängningen kommunens invånare att bestämma var nya vindkraftverk ska byggas? 85 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan! Jag antar att motsvarande analogi för vore att när klimatförnekarna bestämmer är det som utför. Vi har sett hur klimatförnekare efter klimatförnekare har fått styra . Inte minst gäller det vindkraftspolitik. Jag ska svara på fråga. Vi har en bra ordning i med kommunalt planmonopol. Den har regeringen inga planer på att ändra. Däremot har vi nu utöver det ett kommunalt veto. Vi vill se över om det är ändamålsenligt. Sedan var väl röstsiffrorna i procent 48 mot 51 i . Så riktigt rungande var det väl inte. 86 (V): Min fråga går till statsrådet . Vi har en typ av vilda västern-syndrom inom svensk sjukvård när det gäller privata aktörer. Vi har fri etableringsrätt för vårdföretag, uppseglande marknad för privata sjukförsäkringar och nätläkarna som tränger sig fram genom en helt oreglerad vårdmarknad. En känd nätläkare har öppnat två vårdcentraler i och har ordnat till en fantastisk app som styr patienter från vårdcentralerna rakt in till deras mottagningar. Det finns en stor risk – och då talar vi inte bara om , utan om hela – att lindrigt sjuka patienter tränger undan de allra sjukaste. Det sprider sig som en löpeld. Högerflanken i talar om vårdval. Vi från talar i stället om jämlikhet och fragmentiserad vård. Min fråga är: Hur kommer ministern att agera för att bromsa utvecklingen som skadar svensk sjukvård? 87 Socialminister (S): Tack, , för din fråga! Det här handlar om att verkligen fundera över vart svensk hälso- och sjukvård är på väg. Det ser väldigt olika ut runt om i landet. Även om själv säger att det inte bara är en fråga i skulle jag säga att det ändå är här som vi ser mycket av experimentverkstaden. Om fru talman ursäktar att man talar om Region i den här kammaren är det ändå här vi ser hur nätläkarna erbjuds möjligheter att etablera sig med ganska generösa ersättningssystem. Det bekymrar mig mycket. Jag hoppas att Kommuner och Regioner, som ska ta till vara inte bara regionernas utan också regionernas invånares intressen, hittar vägar fram för att se till att det är vård efter behov som styr och att vården är likvärdig över landet. Man ska ha ersättningsnivåer där man inte ska leta kryphål. Det ska vara uppenbart att resurser går dit där de bäst behövs. Vi ska på olika sätt se till att de aktörer som finns verkligen är seriösa och svarar upp mot utmaningen att ge vård till alla efter behov. 88 (KD): Min fråga går till socialministern. Enligt striktare bedömning av det grundläggande behovet personlig hygien ingår inte längre assistans för att exempelvis använda deodorant, att raka benen, att använda balsam eller att torka håret. Under en interpellationsdebatt som jag och ministern hade blev jag glad när ministern höll med mig och om att det strider mot intentionen i LSS att personer med funktionsnedsättning har rätt att leva ett liv som andra. Efter debatten har även regeringens samarbetspartier uttryckt att något måste åtgärdas. Men ingenting har hänt under de snart som har gått, och människor fortsätter att fara illa . Min fråga blir: Vad är det som hindrar regeringen från att ta initiativ att ändra lagen för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning ska ha samma möjligheter som jag och ministern att slippa lukta svett, och kanske för att den som vill raka benen för att undvika att hår sticker ut genom nylonstrumpan får göra det? 89 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag tror att vet att förändring av LSS och inte minst tillämpningen av den inte är någonting som görs enkelt. Det är myndighetsutövning, och det är supertråkigt att säga. Jag har sagt i många interpellationsdebatter med att när vi kommer till assistansen funderar man ibland på om man ska vara jurist eller politiker. Det här är väldigt komplicerat. Jag vill också säga att detta verkligen inte är en fråga där bara upprörs. Jag tror att vi är överens om detta. Men det är komplicerat och svårt. Det krävs översyn av lagstiftningen. har vi den stora som kommer tillbaka. Jag säger inte att den svarar på den här frågan, men den visar hur komplext det hela är. Vi har från regeringen och samarbetspartierna, och Liberalerna, givit exempel på ett antal utredningar som vi har tillsatt eller kommer att tillsätta. Vi tittar vidare på frågan, men vi har inte ett arbete på gång som gör att vi kan åtgärda den här myndighetstolkningen för tillfället. Det vetenskapliga underlaget för EU:s fiskekvoter 90 (S): Jag har en fråga till landsbygdsminister . EU:s gemensamma fiskeripolitik handlar om långsiktigt hållbart fiske. beslutade ministerrådet om fiskekvoter . Fiskekvoterna fastställs utifrån hållbara nivåer och vetenskapliga råd från , Ices. Ices består av mer än 4 000 forskare i drygt 20 länder och koordinerar övervakning och forskning samt ger råd till och den svenska Havs- och vattenmyndigheten. Inga system är kompletta, och politik kan verka långsamt. Men i praktiken har vi fiskestopp efter ål och fiskestopp av torsk. var det delvisa sillfiskestopp, och blev det tydligt reducerade sillkvoter. Vad tycker landsbygdsministern är ett bra svar till dem som inte ser att politiken har effekt – till dem som inte tycker att vetenskapen har plats och som anser att våra processer och organ inte levererar? 91 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det här är jätteviktiga frågor, och jag tycker att det är helt grundläggande att man har en princip och att man håller sig till en princip som håller hela vägen. För regeringen och för mig själv handlar det om att man ska grunda de beslut som man fattar på vetenskapliga råd. Vi hade förhandlingar om fiskekvoterna i . Jag kan konstatera att resultatet och utgången av förhandlingarna var bra utifrån dessa principer. De är bra på två sätt. De är bra för att vi fick kvoter som låg på eller väldigt nära det som var kommissionens förslag och inom ramen för det som är försiktigt och hållbart. Vi behöver säkra bestånden . De är också bra för att man tar hänsyn till vetenskapliga råd även när det gäller exempelvis lekstängningsperioden. Vi ska alltså ha lekstängning i de områden och på de djup där torsken faktiskt leker och inte ha regler som innebär att det blir oproportionerliga effekter, exempelvis på vårt kustnära fiske. Vi levererade på båda dessa delar, och det är jag nöjd med i det här läget. 92 (M): Coronapandemin har förvärrat en redan allvarlig tillgänglighetskris inom svensk hälso- och sjukvård. Fler än 185 000 svenskar väntar nu på behandling och på ett besked från regeringen om vad man gör för att åtgärda problemet. Hade det inte varit för den snabba ökningen av digitala vårdbesök och introduktion av digitala verktyg skulle dagens vårdskuld ha varit ännu mycket större. Digitala verktyg har också varit viktiga för att upprätthålla sociala kontakter och minska ensamheten, inte minst för personer som är eller äldre och som fram till har levt under särskilt tuffa rekommendationer. Men många personer, inte minst äldre, lever i ett digitalt utanförskap. av de äldre på särskilda boenden har inte ens möjlighet till uppkoppling. Min fråga till socialministern är: Vad gör regeringen för att minska det digitala utanförskapet? 93 Socialminister (S): Jag trodde nästan att frågan i slutet skulle gå till i alla fall, när den handlade om det digitala utanförskapet. Så kunde det ha varit. Jag noterar ändå kopplingen till vården och till äldreomsorgen på lite olika sätt. Jag vill först säga att den digitala delen av vården förhoppningsvis har fått sig en rejäl skjuts. Vi ska dock inte känna oss nöjda med det, utan det gäller verkligen att ta vara på den kraft som finns. Inte sällan är det, precis som säger, gruppen äldre som kanske är de som skulle behöva få möjlighet att utveckla den digitala dialogen med vården. Det kan vara svårt, det är inte säkert att någon kan följa med en till vården och så vidare. Det här är en fråga såväl för den digitala delaktigheten i samhället i stort som för vården och omsorgen, och jag tycker att de har tagit stora steg. Vi stimulerar dem bland annat genom resurser, genom en välfärdsteknikutredning och mycket annat för att se till att ge det stöd som krävs för att utveckla den digitala teknikens plats i vård och omsorg. Tillämpningen av hälso- och sjukvårdslagen under pandemin 94 (SD): Hälso- och sjukvård ska ges på lika villkor i . Alla, oavsett ålder, har samma rätt till en individuell medicinsk bedömning. Om en viss behandling bedöms vara medicinskt lämplig ska personen få den. Under pandemin har dock personal och närstående till äldre slagit larm om att generella, inte individuella, beslut om palliativ vård har fattats. Min fråga till socialminister är: Bedömer ministern att hälso- och sjukvårdslagen följts när äldre som insjuknat i covid-19 generellt har fråntagits rätten till livsuppehållande vård? 95 Socialminister (S): Tack, , för att frågan ställs på i princip samma sätt! Jag har inga andra svar att ge . Hälso- och sjukvårdslagen gäller alla. Den gäller också under en pandemi. Man kan inte skriva bort hälso- och sjukvårdslagen. Legitimerad personal har en skyldighet att följa hälso- och sjukvårdslagen. Jag tycker dock att drar tidiga slutsatser. Vi har kunnat se att man inte alltid har fått den individuella vård som man har rätt till. Det har uppmärksammat, och det är någonting som de utvärderar ytterligare för att vi verkligen ska se hur omfattande detta är. Har det varit generellt? Är det på enskilda platser, kommuner och boenden? Är det riktlinjer man har infört? Jag ser mycket fram emot att få resultatet av detta arbete, och det kommer . Det är också någonting som garanterat väntar på för att kunna dra slutsatser. Men jag tycker att vi ska ha underlag på plats innan vi drar förhastade slutsatser. Däremot gäller hälso- och sjukvårdslagen självklart alla även under en pandemi. EU:s fiskekvoter och det kustnära fisket 96 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Det är inte obekant att det får stora konsekvenser för våra kustnära fiskare men också för beredningsindustrin och för turismen när även sillfisket begränsas . Hemma i har det varit en tuff situation för dem som har fisket som sin inkomst men också för hela kustsamhället. Som jag förstår det, och som statsrådet också har sagt här, har förhandlingen i EU inneburit att stoppet inte ska drabba kustfisket på de områden där torsken inte leker. Kan landsbygdsministern kort utveckla vad förslaget innebär, exempelvis hemma i ? Och kan vi räkna med att det här kan vara långsiktigt? 97 Statsrådet (S): Tack så mycket för frågan, ! Jag tänker börja där du slutade. Jag tror att en av våra största utmaningar är att försöka säkerställa att vi har en politik som dels bygger på vetenskapliga principer och grunder, dels skapas med så mycket långsiktighet som möjligt. Dock förhandlas fiskekvoter . Det är ingenting som exempelvis som nation kan råda över eller reglera. De förhandlingar som vi hade är nu avslutade. De gäller alltså nästa års kvoter. Som jag redogjorde för tidigare innebär det att vi kommer att fiska på hållbara nivåer. Men det innebär även att vi får till en utformning av lekstängningsstoppet som också den är grundad på vetenskapliga råd. Man gör undantag för områden, för nätstorlek och för fartyg som inte påverkar torskens lek. Det är vad det handlar om. Min bedömning är att med den utformning som vi nu har fått till kommer både det kustnära sillfisket och det småskaliga fisket efter exempelvis plattfisk och annat att kunna bedrivas på ett rimligare sätt . Hela grunden är att vi ska kunna skapa långsiktighet för våra näringar. 98 (M): Min fråga går till socialminister . Hälsofrämjande och förebyggande insatser har aldrig varit viktigare än nu att genomföra. driver och har föreslagit att ska ta fram en nationell hälsofrämjande strategi motsvarande de nationella cancerstrategierna. Det är djupt olyckligt att regeringen verkar ointresserad av helheten. I Generation Peps rapport deltog över 9 000 barn i åldern 4–. Syftet var att få kunskap om barns och ungas matvanor och fysiska aktivitet i . Kartläggningen visade att rörde på sig och åt i den utsträckning kroppen mår bra av. tillsatte regeringen en nationell samordnare för att just stävja utvecklingen av fetma och övervikt. Uppdraget var att främja fysisk aktivitet. Kostvanor nämndes över huvud taget inte. Detta ledde till en skriftlig fråga till socialministern om varför inte kostvanor fanns med. Jag fick svaret att kost och motion givetvis hör ihop. kunde vi ta del av nyheten att samordnaren fått sparken. Detta är allvarligt. finns en möjlighet för regeringen att göra om och göra rätt. Kommer regeringen på riktigt att ta ett helhetsansvar för att vända utvecklingen av fetma och övervikt där både kostvanor och fysisk aktivitet ingår? 99 Socialminister (S): Jag vet inte vad som ligger till grund för påstående att regeringen tycker att det är oviktigt eller ointressant med folkhälsa, med förebyggande arbete, med att minska barnfetma eller öka fysisk aktivitet eller med att fokusera på kost och annat. Jag känner inte igen den bilden. Det är klart att det är ett omfattande arbete som bedrivs när det gäller både det förebyggande arbetet och ANDT-strategin, som är en annan typ av förebyggande arbete. Det gäller inte minst fysisk aktivitet, som ju kan ta sig många olika uttryck – allt från idrotten i skolan till den fysiska samordnaren till elevhälsans uppdrag och så vidare. Vi kommer att utse en ny samordnare. Däremot kommer vi inte att göra om hela uppdraget. Jag tycker att det är ett väl avvägt uppdrag, som om man vill uttrycka det lite mer populärt handlar om att sätta i rörelse. Det är klart att fysisk aktivitet och kost hänger ihop, men uppdraget är fokuserat på fysisk aktivitet för att vi ska kunna nå framgång där. Tidsplan för införandet av 5G-nätet 100 (S): Min fråga går till minister . kom beskedet från PTS att nu ska auktionera ut 5G-nät. Det är ett välkommet besked för oss som tror på tekniken och att den kommer att underlätta för oss . Beskedet är försenat. Jag menar dock att det är bra att vi har en lag på plats och att alla kan spelreglerna nu när 5G ska rullas ut. rikes säkerhet är viktig inte bara för våra företag utan också för våra medborgare. I auktionen har PTS uteslutit några leverantörer av 5G-utrustning. Ser statsrådet att det på grund av det beslutet från PTS finns risk att också utrullningen blir försenad? 101 Statsrådet (S): Det är fyra operatörer som har gått vidare i kvalificeringsfasen till auktionen. De gör bedömningen, som jag har tagit del av, att detta inte kommer att påverka hastigheten i utrullningen. Jag kan inte göra någon annan bedömning än den som operatörerna själva gör eftersom det är de som ska stå för utrullningen. Jag ser framför mig att kommer att gå i spetsen för 5G-utrullningen i . Vi kommer att göra det med den skarpaste och starkaste säkerhetslagstiftningen, som den här kammaren enhälligt har beslutat om. Tryggheten för svenska lantbrukare 102 (M): ska jag läsa upp ett hot från en djurrättsterrorist mot en lantbrukare: Stäng ned! Annars ska vi sätta din dotter på knä och genomborra hennes äckliga kropp med kulor. Svenska lantbrukare lever under hot och tvingas känna oro inte bara för sin egen säkerhet utan även för sina djur och sina familjer. Det är svårt att bedriva jordbruk redan som det är . Att man dessutom utsätts för hot och trakasserier är bedrövligt. Under har självförsörjningsgrad av livsmedel fått ett nytt fokus. Produktionen behöver öka. En strategi är antagen, och den anger tydliga mål för ökad produktion av livsmedel. Lantbrukarna behöver stöd om landet ska öka sin självförsörjningsgrad. Min fråga till minister är följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stärka tryggheten för våra lantbrukare och deras familjer? 103 Justitie- och migrationsminister (S): De flesta djurrättsaktivister bedriver fredlig opinionsbildning på det sätt som alla vi andra gör inom politikens ramar. Så är det, och det är viktigt att man kan göra det. Men det finns ett fåtal – några stycken; de är inte så många, men det finns ett fåtal – som har tagit detta till en punkt där man också ger sig på och hotar bönder och andra näringsidkare för det de gör. Det är naturligtvis helt oacceptabelt. Det kan vi aldrig acceptera. Vi har haft en dialog med LRF om vad man måste göra. Åtgärder som vi genomfört är bland annat särskilda uppdrag till polisen. Vi har också ökat möjligheterna till kameraövervakning. Vi kommer att gå fram med ytterligare stärkt lagstiftning när det gäller olaga intrång för att öka de straffrättsliga möjligheterna att komma åt dem som hotar bönder och andra näringsidkare på det här sättet, för det kan vi aldrig acceptera. 104 (S): Jag har en fråga till socialminister . Under pandemin har vi hört hyllningar av hälso- och sjukvårdspersonalens viktiga arbete. Det är naturligtvis helt riktigt att vi lyfter och hyllar dem. Jag skulle också vilja lyfta fram arbetet inom äldreomsorgen. Också där har man gjort mycket bra arbete, under väldigt svåra förhållanden, för att klara av det här med pandemin. Men vi ser att det har väckts frågor om till exempel läkarmedverkan i äldrevården. Det ser väldigt olika ut över landet. Därför skulle jag vilja fråga hur ministern ser på läkarmedverkan inom äldreomsorgen. 105 Socialminister (S): Tack, , för en fråga som känns väldigt viktig och angelägen! Jag möter den på många håll. Det är klart att man ställer sig frågan, precis som gjorts tidigare under den här frågestunden, om man verkligen får den vård man behöver om man bor på ett särskilt boende. Det självklara svaret borde vara att här bor en grupp som om någon behöver tillgång till medicinsk kompetens. Man ska ha tillgång till en både bra och trygg vård, av läkare men också av annan vårdpersonal. Det är sannolikt många olika kompetenser som behöver komma in. Regionerna har en skarpt uttalad skyldighet att förse äldreomsorgen med läkare. Det är inget man kan prata bort. Men från regeringens sida utesluter vi inte ytterligare åtgärder för att utveckla läkarmedverkan i hälso- och sjukvård, och det inkluderar förstås äldreomsorgen. Det är också viktigt att kommunerna har tillgång till god medicinsk kompetens när det gäller övergripande patientsäkerhetsfrågor, där man inte minst i sådana här sammanhang kan behöva det stödet inför de beslut man fattar. Konsekvenserna av skärpta vapenlagar 106 (M): Jag tror att vi alla här är överens om att lagar ska vara ändamålsenliga. De ska slå mot det de är ämnade att slå mot, och de ska hållas till just det. har väldigt hårda vapenlagar. Det är i grunden bra och en viktig del i att säkerställa att de som hanterar vapen har kunskaperna som krävs för att göra det på ett säkert sätt. Det som inte är bra är när förslag som är ämnade att slå mot gängkriminaliteten helt missar målet och i stället straffar laglydiga vapenägare.