prot · H80949 · 2020-12-08 00:00:00 — Vi har till exempel , Stål utan kol, som av ordförande lyfts fram som ett föredöme i State of Union. Vi har en av största batterifabriker, som ska byggas utanför . Denna typ av investeringar kommer att kunna underlättas om vi riktar om investeringsmedlen mot de hållbara satsningarna. Det är detta som regeringen är inriktad på, och det kommer vi också att återkoppla till kommissionen om. 8 (M): Jag måste säga att det skorrar ganska falskt här . Vi har en ganska nöjd minister som talar om hur fantastiskt detta är. vet vi att det inte bara är politiska oppositionspartier i denna och kommande debatter utan också mängder av företag och branschorganisationer som uttrycker en enorm oro. Fastighetsägarna konstaterar till exempel att kommissionens förslag innebär att man ställer högre och hårdare miljökrav på gamla hus än på nybyggda hus. Man säger att detta kan äventyra finansieringen av hela fastighetssektorn på ett oroande sätt. Skogsindustrierna säger så här: ”Det är en uppenbar paradox att verksamheter som kommit långt i arbetet med att minska klimatbelastningen missgynnas, medan verksamheter med stor klimatbelastning premieras redan vid små förbättringar.” står statsrådet och är nöjd och talar om vilka framgångar den har haft i detta. Tillåt mig att tvivla. Statsrådet säger att regeringen har synpunkter och att man avser att arbeta aktivt. Problemet är bara att den breda allmänheten inte vet vilket mandat och vilken linje statsrådet har. Jag hänvisade uttryckligen till ett möte i , ett av de viktigaste mötena på slutet. Det mandat statsrådet och regeringen hade gett tjänstemännen att driva vid detta möte var att över huvud taget inte säga något. De har inte sagt något om den svenska vattenkraften och biomassan. Då håller det inte att ett statsråd utåt sett, i intervjuer och medier, hävdar att man driver något, när man de facto inte tar ansvaret på riktigt på golvet i . Det duger inte! Detta är ju en serie av möten. , , är nästa möte. Då är frågan: Hur ser mandatet då ut? Är statsrådet beredd att offentliggöra detta, så att det nästa gång inte råder något tvivel om varför ni inte väljer att värna den svenska vattenkraften och biomassan? Eller väljer ni uttryckligen att ge ett mandat till en tjänsteman att göra så? 9 (M): Man kan alltid diskutera om det är rätt att rösta nej eller att rösta ja. Det gör vi ofta när det gäller EU-frågor. Men jag har väldigt svårt att se att någonting skulle ha blivit bättre av att vi hade sagt ja till detta rakt av. Tanken med att vi säger nej är att det ska väcka diskussion, att vi ska stärka regeringen och att vi ska ge regeringen ett starkt mandat från riksdag: Ni måste sätta er på tvären mot detta. Det är därför vi har . Det är därför vi sitter där från alla utskott. Det gör vi för att ge regeringen råg i ryggen och ett starkt mandat i förhandlingarna. Jag hör statsrådet berömma sig av att man har haft en löpande diskussion med kommissionen – det är den framgångsrika vägen framåt – och någon form av tyst diplomati eller vad man ska kalla det. Då ställer jag frågan: Om nu regeringen hävdar att man har haft framgångsrika diskussioner, varför ser det förslag som ligger på bordet så illa ut för svensk del? Det tyder i alla fall på att det har gått rejält fel från svensk sida i förhandlingarna. Statsrådet skakar på huvudet, men det är ett faktum. Statsrådet säger att vi har haft goda och framgångsrika diskussioner med kommissionen. Sedan presenterar kommissionen det förslag som ligger på bordet, som oroar stora delar av svenskt näringsliv och som hotar vår energiförsörjning. Ändå hävdar statsrådet att man har haft framgångsrika diskussioner. Det går inte ihop. Ni har misslyckats, och hela bilden man får är att regeringen är ganska tafflig när det gäller EU-frågorna. Man lyckades inte speciellt bra när det gällde EU-budgeten, och man har misslyckats i denna fråga. Själva tanken med att ha en regering som finns nere i och som åker ned och diskuterar med företrädare för är att man ska företräda och svenska intressen. Återigen undrar jag: Hur tänker statsrådet vända detta , fem i tolv? 10 Statsrådet (MP): Om herrarna inte har noterat det kan jag säga att det är ett förslag från kommissionen som är ute på konsultation, som man kallar det för. Det finns alltså möjligheter att fortfarande påverka förslaget och ge synpunkter. Det är det som regeringen är fullt inriktad på, precis som vi varit under resten av denna process. Jag vill verkligen vända mig till alla som lyssnar på denna debatt. Jag hoppas att det är fler som hör av sig till kommissionen och för fram sina ståndpunkter. Vi i regeringen har under hela denna process förankrat våra ståndpunkter i riksdag, och det är som har ställt sig bakom de ståndpunkter som regeringen har drivit. Självfallet har vi drivit de ståndpunkterna också i de förhandlingar som har varit. Jag betackar mig för värderingar. Det är lätt att stå och säga att han visste exakt hur det skulle ha sett ut om inte hade agerat. Men det är verkligen tydligt att vi har lyckats påverka förslaget i rätt riktning. Det är dock ingen hemlighet att även vi tycker att det behöver göras förändringar i förslaget. Det är det som vi också kommer att föra fram. pågår det såklart diskussioner med kommissionen. Vi försöker få svar på en hel del frågor som finns. Det är ett dokument som omfattar 600 sidor. Självklart finns det saker som vi behöver få preciserade för oss. Men , , kommer att ge en tydlig respons till kommissionen med synpunkter på vad som behöver förändras för svensk del. Vi kommer också att ha kommunikation med kommissionen och påpeka tydligt vad det är vi tycker behöver förändras i taxonomin. Jag hoppas på att vi kan försöka samarbeta i riksdag för att gemensamt föra fram den typen av ståndpunkter. Jag tror inte att någon tjänar på att vi ska ha käbbel i riksdag. Jag tror inte att det skulle föra frågan framåt. Det är genom att gemensamt agera för bästa som vi kan nå bästa möjliga resultat. Då skulle jag önska att just faktiskt ägnar sig åt att granska detta och analysera vad man tycker behöver förändras. Sedan kan vi gemensamt arbeta för att göra kommissionens taxonomi ännu bättre än vad den är . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellationerna 2020/21:190 och 207 om EU-förslaget om taxonomi 11 Statsrådet (MP): har ställt fem frågor gällande EU:s taxonomi för hållbarhet. har ställt fyra frågor om EU:s taxonomi. Jag besvarar dessa frågor gemensamt. Med anledning av första fråga vill jag klargöra att taxonomin är en reglering för finansiella produkter som syftar till att identifiera och jämföra ekonomiska aktiviteter, vilket underlättar den nödvändiga omställningen till en hållbar ekonomi. Frågan om kärnkraften kan anses vara hållbar är ännu inte avgjord. Den utreds av kommissionens gemensamma forskningscenter. Kommissionens ambition är att nå ett beslut inför att delegerade akter rörande de andra hållbarhetsmålen ska beslutas, och frågan är därför inte föremål för diskussion just . På fråga om jag anser att svenskt skogsbruk är viktigt är svaret självklart ja. Vi har varit mycket aktiva i denna fråga, och vi kommer att fortsätta vara det. har varit mycket aktivt i dessa frågor inom EU, och jag ser det som en viktig framgång för i EU att hållbarhet blivit en del av EU:s kapitalmarknadsunion. På första fråga, vad jag avser att göra för att påverka , kan jag svara att vi givetvis har varit aktiva och framöver avser att både skicka skriftliga synpunkter och ha direktkontakter med kommissionen om den delegerade akten kring taxonomin. På fråga om jag anser att bör bistå kommissionen med kompetens är mitt självklara svar ja, och det gäller oavsett område. Svaret på sista fråga, om vi ska försöka påverka kommissionen i rätt riktning utifrån syn på hållbarhet, är att vi självklart ska föra fram de ståndpunkter som är förankrade i . sista fråga, om regeringen är beredd att rösta nej till förslag till delegerad akt, är däremot för tidigt väckt. Det finns nämligen fortfarande stora möjligheter att påverka utformningen av den slutliga delegerade akten innan beslut tas. Regeringen analyserar fortfarande förslaget. Min utgångspunkt är att agera sakligt för förändring i linje med svenska intressen och ståndpunkter på samma sätt som tidigare i förhandlingarna har agerat framgångsrikt. En omställning till en hållbar utveckling är absolut nödvändig; det är regeringens övertygelse. Regeringen kommer att fortsätta att agera om kommissionen gör ställningstaganden som kan ifrågasättas utifrån de ramar som förordningen anger eller om kommissionen gör andra tolkningar än vad medlemsstaterna avsåg med taxonomiförordningen, till exempel om taxonomin riskerar att vara kontraproduktiv i arbetet med att ställa om samhället mot en hållbar utveckling. 12 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Jag kan väl börja med att be statsrådet att i denna debatt inte kalla oppositionens och kammarens frågor till statsrådet och regeringen för käbbel, som statsrådet sa tidigare i debatten, eller anklaga oss för att motarbeta kommissionens förslag för hållbarhet. Statsrådet anklagade mig för det på en debattsida. Det är uppenbart för alla som följer svensk klimatdebatt att Liberalerna är ett parti som tycker att EU ska ta ett mycket stort ansvar i klimatpolitiken. Det är också uppenbart, fru talman, att vi är överens om att det är kommissionens förslag vi debatterar – detta har statsrådet kommit tillbaka till . Men det är inte bara kommissionens förslag. Jag tänker att vi också kan vara överens om att det vi debatterar här i kammare är hur regeringen agerar i förhållande till kommissionens förslag. Jag vill citera ur Per artikel i , där han apostroferar mig. Statsrådet skrev: ”Precis som alla aktörer har och också möjlighet att skicka in sina synpunkter till kommissionen via deras hemsida. Hör av er om ni inte hittar länken.” Det gäller alltså , min riksdagskollega, och mig, . Förutom att det är ett lite märkligt tilltal från ett statsråd uppskattar jag att Per känner sig vara på förnamnsbasis med mig och . Men det är klart att det, fru talman, också återspeglar en del av den slapphänthet som vi anser att regeringen har haft i hanterandet av just denna fråga. Jag kan nämna några saker. Ja, precis som statsrådet säger står det oss fritt att skicka in våra kommentarer via kommissionens hemsida. Men det är också så – det kan vi väl vara överens om – att regeringen representerar , och representerar det svenska folket. Regeringen sitter på sina mandat på nåder. Vi riksdagsledamöter är här för att representera folket, och tillsammans ska vi föra talan gentemot EU. Det är klart att jag som medborgare i också kan skicka in olika spörsmål till kommissionen, men det måste ju ytterst vara Per och regeringens uppgift att företräda i processer. Man påstår från regeringens håll att det här skulle vara teknikneutralt eftersom man, enligt Per , har skrivit ordet ”teknikneutralt” på ett antal platser i det här dokumentet. Tillåt mig tvivla på att detta räcker för att något ska vara teknikneutralt! Det stora problemet är ju till exempel att kärnkraften är helt utesluten från dokumentet. Det är inte teknikneutralt. Det är extremt blåögt att tro att det är teknikneutralt bara för att man har skrivit det ordet. Vi har också fått föra fram att taxonomin inte rör ett begränsat område. Det är extremt långtgående, och det kommer att vara normerande för allt som vi kallar för hållbart i debatten. Det här, fru talman, har inte regeringen lyckats svara på tidigare. Hur ser man på att taxonomin kommer att göra ett extremt stort avtryck på det generella hållbarhetsarbetet? Ser regeringen fortfarande det här dokumentet som vi diskuterar som teknikneutralt? Sist men inte minst: Menar Per att han är en representant för hela och ska leda arbete när det gäller att påverka kommissionen i detta, eller ska jag göra det själv? 13 (M): Jag vill också inleda med en tydlig markering mot att kalla en debatt i riksdag för ”käbbel”. Jag tycker faktiskt att det är respektlöst mot demokratin och vill därför instämma i kritik. Statsrådets svar på min första fråga i interpellationen tycker jag visar att han inte inser allvaret. Under frågestunden svarade statsrådet på en fråga från en kristdemokratisk ledamot: ”Men det är också viktigt att komma ihåg att den gröna taxonomin inte på något sätt utesluter aktiviteter. Det handlar om att klassificera vilka investeringar som betraktas som gröna ur finansmarknadens synvinkel. Men det är ingenting som förbjuder investeringar eller åtgärder till exempel inom skogsbruket.” Som jag skriver i min interpellation andas statsrådets svar under frågestunden en oförmåga att inse vad de här regelverken faktiskt kommer att medföra i varje led för skogsnäringen. Varje större skogsbolag som vill vara certifierat som hållbart kommer att avstå från att köpa virke av leverantörer som inte uppfyller EU-kraven. Varje litet sågverk kommer att avstå från att köpa virke från enskilda skogsägare som inte uppfyller kraven, för då kan man inte leverera till de större bolagen. Det är så det kommer att fungera. kommer att fortplantas i varje led ned till den lilla skogsbonden, längst ned i kedjan, som driver ett småskaligt skogsbruk. Denne kommer helt enkelt inte att kunna sälja sitt virke om man inte uppfyller . För att klara detta lär det behövas hjälp av konsulter som kostar pengar. Man behöver upprätta fler planer, man behöver kanske certifieras och man kommer att tvingas till en mängd administration som kostar tid och pengar. Risken finns också att man inte kan driva sitt skogsbruk på det sätt som man brukar utan tvingas att ändra detta i enlighet med EU:s krav. Jag har svårt att tro att inte statsrådet inser detta, för jag vet egentligen att Per brinner för den svenska skogsnäringen och tycker att den är en viktig del av det svenska miljövänliga näringslivet. Därför är det väldigt konstigt att han inte vill markera mot att den här och taxonomin kommer att genomsyra skogsnäringen på alla nivåer och att han ger det här svaret under frågestunden. Det kanske är rimligt att regelverket omfattar alla näringar i hela kedjan om det är väl avvägt och anpassat till svenska förhållanden, men inte om det blir utformat så som det här förslaget ser ut. Svaret här oroar mig, precis som jag nämnde i en tidigare interpellation. Det är precis samma svar som vi fick från på finansutskottet : att det här inte är tvingande utan frivilligt. Det blir dock inte frivilligt i praktiken, och det är precis det som skogsnäringen framför i sina mycket oroade skrivelser till regeringen och till oss riksdagsledamöter – att det här äventyrar hela den svenska skogsnäringen. Statsrådet svarar på tre av mina frågor men inte på den första. Jag vill alltså upprepa den frågan: Vad menade han egentligen med sitt svar att ingen är tvingad att följa reglerna? Inser han verkligen inte vad effekterna av det som föreslås blir för den lilla skogsägaren? Jag vill också passa på att fråga statsrådet om han själv har tagit del av remissvaren från Skogsindustrierna. 14 Statsrådet (MP): När jag pratade om ”käbbel” handlade det just om den typ av omdömen som kommer med när han kallar regeringens agerande för släpphänt och liknande. Det tycker inte jag är någonting som hör hemma i en sådan här debatt i . har inga som helst belägg för det, och han har ingen som helst anledning att säga någonting sådant. Det finns ingenting som stämmer i det påståendet. Att som i artikeln insinuera att jag och skulle ha agerat för att genomföra det här på EU-nivå mot vilja eller liknande är inte heller vad jag skulle betrakta som en konstruktiv ton som för debatten framåt och som gör att vi kan komma fram till gemensamma ståndpunkter. Det är ju det vi behöver göra: Vi behöver tillsammans komma fram till hur ska svara på den här konsultationen och vilka synpunkter som ska komma in med. Just att företräda och svenska intressen är vad jag och regeringen har varit inriktade på hela tiden under processens gång, och det är det jag kommer att fortsätta att göra. verkar inte riktigt ha förstått hur processen går till. Det är tydligt att kärnkraften varken är utesluten eller inkluderad, utan nu pågår det ett arbete med kärnkraften på EU-nivå, som jag också sa väldigt tidigt i mitt anförande i början: ”Frågan om kärnkraften kan anses vara hållbar är ännu inte avgjord. Den utreds av kommissionens gemensamma forskningscenter.” Sedan kommer detta att komma tillbaka med synpunkter, förslag och analyser, och då har vi ett bättre underlag för att också kunna ta ställning till den på EU-nivå. Frågan är alltså helt enkelt inte avgjord, och det hoppas jag att nu respekterar. drar väldigt många säkra slutsatser av hur exakt det här förslaget kommer att påverka i varje detalj och ned till varenda aktör i hela . Jag tror kanske att det är att vara lite väl ambitiös i sina slutledningsansatser. Det vi vet är ju att detta är ett ramverk för finansmarknaden för att vi på EU-nivå ska kunna avgöra vilka investeringar som är hållbara och inte. Jag står fast vid att detta är ett stort steg framåt för att EU gemensamt ska kunna slå fast vilka investeringar som leder till hållbarhet och som också leder till att de mål som EU gemensamt har satt upp kring att vi ska minska vår klimatpåverkan och bli en hållbar union faktiskt också följs upp med konkreta åtgärder. Sedan är det ändå så, och det hoppas jag att också håller med om, att det här inte handlar om något förbud. Det handlar inte om att en viss aktivitet ska förbjudas och en annan vara tillåten, utan det handlar om vilka riktlinjer och ramar man på EU-nivå sätter upp för investeringar genom en klassning av om de betraktas som gröna eller inte. Regeringen har självklart fört en tät dialog med kommissionen, och vi har också fört en tät dialog i . Vi har haft en referensgrupp som också har fört fram sina synpunkter på regeringens arbete. Det har vi tagit stor hjälp av, och det har också lett till att vi har fört fram de ståndpunkter vi har gjort på EU-nivå. Vi fortsätter att föra en dialog med alla berörda branscher. Jag var så sent som i går i direktkontakt med LRF för att höra deras synpunkter på taxonomin, och vi kommer att fortsätta att ta in deras synpunkter. pågår den sista delen i konsultationen. Vi har fått ett förslag från kommissionen, och vi har varit tydliga med att vi kommer att föra fram ståndpunkter från sida kring vad som behöver ändras i det förslag som ligger på regeringens bord och som EU kommer att avgöra framöver. Där kommer vi självklart också att ta in synpunkter från olika aktörer i , eftersom vi självklart är engagerade och vill föra fram en hållning som leder till bästa möjliga resultat för utveckling och för att vi ska kunna fortsätta att vara i framkant. Jag tycker att det är viktigt att Liberalerna och förstår att det som ligger på bordet är ett förslag och att det inte är avgjort. Det finns möjligheter att påverka, och det är det som vi borde inrikta vår energi på . 15 (L): Tack för svaret, där vissa delar är ganska häpnadsväckande. Jag vill återigen säga att den första punkten som vi är kritiska till är Per och regeringens undfallenhet i att företräda ordentligt i de här processerna. Den andra punkten är detta om teknikneutralitet. Det är sant som Per säger att kärnkraften kan lyftas in sedan – absolut. Men det är inte teknikneutralt att i ett tidigt skede plocka ut den, för det är faktiskt det som har hänt. Man har plockat ut det energislag som kanske har störst potential av alla energislag att bidra till att ställa om så att vi får en fossilfri elproduktion, något som vi ju behöver om vi ska ställa om till elektrifiering och så vidare. Det har kommissionen gjort med hänvisning till att man inte har haft tillräckligt mycket forskningsunderlag för hur kärnkraften ska hanteras. Där har Liberalerna gång på gång till Per i interpellationer och skriftliga frågor påpekat att den kompetens som kommissionen efterfrågar – bland annat en expertgrupp; flera hundra forskare har sagt att de inte har hittat kompetensen – finns i . Vi från Liberalerna har lyft upp denna fråga till Per och undrat varför inte ställer upp, varför Per eller någon medarbetare inte ringer till sina motparter i kommissionen och säger att kompetensen finns, att vi ställer upp och hjälper till. Per säger i debatten att regeringen självklart ska bidra med kunskap. Så har det inte låtit tidigare. Det är därför att man har varit slapphänt med att bistå med svensk kompetens som kärnkraften har lyfts ut, och det är därför vi har kommit till detta läge. För den som följer energidebatten är det uppenbart att argumentet att kompetens kan lyftas in senare som återkommer från regeringen är ett svepskäl. Det är klart att kompetens rent tekniskt kan lyftas in senare, så funkar processen, men alla vi som håller på med politik vet att det är klart mycket enklare att få in något som är en del av en helhet redan från början i en förhandling också med länder som har en mer skeptisk syn på kärnkraft än vad vi har. Låt mig nämna något mer som jag tycker har varit slapphänt från regeringens sida, nämligen reaktionerna på det som har presenterats från kommissionen. reagerade mycket kraftfullt. Det står också att läsa i vår interpellation. Jag hoppas att Per har läst den. Det står också dem som tittar på debatten fritt att läsa interpellationen. har reagerat mycket kraftigt på innehållet i dokumentet som har presenterats från kommissionen. Från den sida har man gång på gång sagt att man följer frågan, att man hänger med i vad som händer och att man tar reda på vad som händer. Per sa själv tidigare att regeringens tjänstemän deltog på finansutskottets möte, och de sa då att de håller på att sätta sig in i dokumentet. Det är ett stort dokument, och de har inte hunnit läsa igenom det. Det handlar om 600 sidor. Det är ungefär i samma omfattning som . har varit glasklar i sin kritik. Vi kanske inte instämmer i exakt alla bitar i den kritiken – kanske inte skulle framföra samma kritik – men man har vågat ta ställning och har vågat axla ansvaret som medborgarnas representant gentemot processen. Vi måste ha ett sådant system på plats. Det är extremt viktigt för hållbarheten, men då måste också systemet ha rätt utformning. Varför har vi inte bistått med vår kompetens? Varför har vi inte tagit ansvar i processen? 16 (M): pekar på en viktig sak, att ett antal av de berörda företagen och branschorganisationerna redan har satt sig in i det stora dokumentet och skrivit remissvar till regeringen. får vi höra i finansutskottet att regeringen håller på att sätta sig in i frågan. Det är anmärkningsvärt. Jag konstaterar att statsrådet uppenbarligen inte riktigt kan förklara vad han menade med svaret på frågestunden . Han säger fortfarande att det inte är fråga om ett förbud. Jo, i praktiken är det precis så. Förstår man inte hela sambandet i ett sådant regelverk, hur det fortplantar sig ned genom hela näringslivet och hur leverantörer påverkas när de levererar till varandra, och hur konsumenter påverkas när de köper produkter från olika företag, att det är tanken med hela taxonomin? Det blir tvingande i varje led i hela näringskedjan, från det stora börsnoterade bolaget ned till minsta lilla skogsägare eller leverantör i någon annan bransch. Ändå säger statsrådet att det inte är tvingande, att man kan göra som man vill. Det kan man inte, för då kan man inte sälja sina produkter. Om man inte förstår detta samband från början har man tappat bort hela debatten och alla sina argument. Jag konstaterar att protesterna mot det liggande förslaget kommer inte bara från skogsindustrin, utan det är en hel hög av branscher. Det är skogsindustrin, it-sektorn, vattenkraften, fordonsindustrin, fastighetssektorn, biobränsleproducenterna, avfallsförbränningen, kärnkraften, gruvindustrin, stålverken och en del andra branscher. Dessutom finns det en annan joker i leken, nämligen den stora återhämtningsfonden i EU. Det är också sagt att den ska användas för miljömässiga och hållbara investeringar.