prot · H709134 · 2020-06-08 00:00:00 — Då tänker jag på våra AP-fonder, som bidrar till skövling av regnskog i – det gjordes avslöjanden om Sjunde AP-fondens placeringar. Jag tror att en bättre struktur när det gäller våra finansiella flöden och inte minst våra offentliga medel är extremt viktigt i det här sammanhanget. Jag vet att regeringen har lagt fram nya placeringsdirektiv för våra AP-fonder, men de verkar inte riktigt bita, utan pengarna placeras fortfarande i regnskogsskövling och fossila verksamheter. Vad tänker ministern göra åt det? Jag hade några frågor till, men jag antar att jag får återkomma med dem. 10 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Jag instämmer verkligen i att det här är en kris som också har stämt till eftertanke. Jag tror att väldigt många har fascinerats av vilken handlingskraft det finns i ett samhälle när det verkligen är en kris – vi har förhandlat fram krispaket på drygt 240 miljarder på väldigt – och av att det finns en sådan vilja till att hjälpa till när man verkligen ser konsekvenserna av någonting som drabbar hela världen. Människors bästa sidor kommer fram. Man vill vara med i någonting positivt. Jag instämmer verkligen i att det finns ett fönster här för att lägga fram visioner om ett bättre och mindre sårbart samhälle. Det är uppenbart att många av de saker som vi har drabbats av nu hade kunnat förebyggas om vi hade haft bättre beredskapslager, bättre civil beredskap och naturligtvis också om vi hade haft en bättre förberedelse inom äldrevården och sjukvården. Det här får vi ta lärdom av. Klimatkrisen kommer inte att komma som en överraskning för någon. Det här är någonting som världens samlade forskare har varnat för . Vi behöver förbereda oss för det, och här finns en möjlighet att ställa om som vi också bygger upp våra samhällen efter coronakrisen. Jag tycker att det är en intressant prognos med den globala utsläppsminskningen på mellan till följd av coronakrisen. Jag tror att de flesta tänker att det skulle bli en mycket större minskning när alla flyg står på marken och väldigt stora verksamheter ligger nere. Men där är poängen att vi inte kommer att klara klimatkrisen eller mål bara genom att stänga ned. Människor behöver mat, kläder, bostäder och energi ändå, och vi måste därför också ställa om. Det är viktigt att vi har en struktur i det. Vi har precis samma syn på det. När vi kommer att komma fram med ett större återhämtningspaket kan jag inte uttala mig om just , men det är ganska självklart att vi kommer att göra det. Fokus för regeringen är omfattande investeringar i grön omställning, i välfärd och i jobb. Det är alltså inte en grön omställning utan att också skapa arbetstillfällen, ge en kickstart för ekonomin och fortsätta att utveckla som innovationsland där vi kan exportera smarta klimatlösningar till resten av världen. Det här är någonting som och Socialdemokraterna i regeringen är helt ense om. Vi behöver se till att ha de rätta finansiella instrumenten för att nå dit. Vi har redan annonserat att vi kommer att titta närmare på gröna kreditgarantier. blev riktlinjerna klara för de nya gröna obligationerna, och kan redan nu ge lån för omställning även i . Det är också någonting som går att använda som en hävstång för den gröna omställningen. 11 (V): Det är precis som ministern säger; riksdag och regering har anslagit i omställningsstöd till privatpersoner, företag och offentlig sektor. Till det finns de med gratis pengar, som från kallar det, alltså lån till nollränta. Det som oroar mig är att det inte ställts några krav på motprestationer vad gäller minskade utsläpp. Det skulle kunna vara biologisk mångfald eller andra gröna dimensioner. är vi inte mitt uppe i den akuta krisfasen, som vi var . vet vi mycket mer om hur vi kan utforma stödpaket som ger god samhällsnytta, för samhället i stort men inte minst för miljön och klimatet. Det är ett sådant samlat grepp jag skulle vilja se från regeringen. Det finns också enorm potential i att rulla ut de stora investeringarna, exempelvis att bygga höghastighetsbanorna och att bygga järnväg i andra delar av landet. Det finns konkreta planer för det. Men de ligger ganska långt fram i tiden. Kan man tidigarelägga sådana investeringar? Detsamma gäller järnvägsunderhåll. Om tågresandet har minskat med på våra järnvägar frigörs faktiskt möjligheten att utföra järnvägsunderhåll på ett mer sammanhängande sätt. Jag vet att regeringen anslog pengar – det var väldigt bra. Vi i vill ha mer, så att det kan utföras mer järnvägsunderhåll. Klimatministern nämner initiativet Fossilfritt , som vi pratade om . Det är som sagt ett intressant initiativ. Men det känns som att det verkligen är dags att ta nästa steg, att gå från de 21 färdplanerna och se till att de operationaliseras och att det blir handling av dem. Jag tror att det också är viktigt att se till att handlingsplanerna koordineras, så att det inte blir 21 färdplaner för mer biobränsle, vilket det ser ut lite som i många av färdplanerna. Man måste ta ett helhetsgrepp och ta med andra viktiga dimensioner, exempelvis biologisk mångfald. Jag instämmer helt i det ministern säger om vikten av att investera mer i välfärden. Kan man tänka sig något klimatsmartare än att låna en bok på ett bibliotek, att vara lärare för 25 elever och lära dem spanska, engelska och matematik eller att vårda människor i omsorg och sjukvård? Det är verksamheter som har nästan inga utsläpp alls. Offentlig sektor är väldigt klimatsmart. Därför är det även av det skälet bra att investera mer i vår gemensamma välfärd. På tal om Fossilfritt vill jag fråga ministern när vi får se ett mer samlat grepp för Fossilfritt , till exempel mer pengar, så att färdplanerna kan sättas igång i närtid. Vi hörde nu att det inte finns någon tidssatt plan för det omfattande återstartsprogrammet efter . Men jag hoppas att det är något regeringen arbetar med och att vi kan få se ett samlat grepp efter sommaruppehållet, . 12 Miljö- och klimatminister (MP): Tack återigen för frågan, ! Vi befinner oss verkligen mitt i en kris fortfarande. har det handlat om att rädda jobb och rädda företag från att gå i konkurs och om att se till att vi har en grund att stå på för att sedan återuppbygga ekonomin. Än så länge omfattas en halv miljon svenska löntagare av korttidspermitteringarna. Det visar hur brett det här har slagit mot den svenska ekonomin. När det gäller vad vi behöver göra i nästa steg arbetar vi självklart med att planera för återuppbyggnad. pekar på viktiga delar. Vi behöver stärka energi- och elförsörjningen i . Jag vill återigen upprepa att det inte är på det sättet att regeringen inte tittar på Fossilfritt färdplaner. Jag konstaterar att det finns ganska många överlappande önskningar, men en del är konkurrerande. Man behöver ta ett helhetsgrepp. Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna tagit ett helhetsgrepp i klimathandlingsplanen. Men det finns ytterligare åtgärder som behöver specificeras och kanske också konkretiseras mer i form av vilka resurser som behövs. Vi kommer att behöva stärka elnätet så att vi kan uppnå målet om förnybar elektricitet. Vi har också väldigt höga ambitioner vad gäller järnvägen. Precis som säger finns det nu när tågresandet har gått ned, tillfälligt hoppas vi, möjligheter att utföra ökat underhåll det går lite färre tåg på spåren. Men det viktiga är framtidsbygget med höghastighetstågen. Det blir kanske också ett förändrat landskap när det gäller besöksnäringen i en postcoronavärld. Här finns regeringens stora satsningar på att bevara och skydda värdefull natur. Att underhålla och rusta upp ger också människor möjlighet att komma ut i naturen. Just nu har människor i till närmaste friluftsområde eller skyddade område. Det har sedan vi tillträdde minskat, från tre till två kilometer. Det arbetet vill vi fortsätta. Man ska skydda naturen men också ge människor jämlik tillgång till naturen. Hur viktig tillgången till naturen och allemansrätten är tror jag att många har upptäckt den här våren. Vi kommer att fortsätta satsa på det. Det är också något som gynnar besöksnäringen, som ska vara hållbar, runt om i . frågade när vi ska ta nästa steg med Fossilfritt . Vi kommer att ta ett nytt steg när vi kommer med återhämtningsplanen efter . Han frågade också vilka principer vi följer. Principen är ju att statliga stöd inte ska leda till lägre omställningstakt utan till snabbare utsläppsreduktion. genomförande och nationella klimatmål är utgångspunkterna, och utsläppsminskningarna måste gå fortare än . minskade faktiskt utsläppen från den svenska industrin . Det var ett avgörande steg framåt. Vi vill inte ju att utsläppen ska minska på grund av en pandemi. Vi vill att det görs genom omställning. 13 (V): Jag hoppas att det i fortsatta omställningsprogram blir krav på motprestationer för miljön och klimatet. Jag vill påminna ministern om att när de sex, eller om det är sju, tilläggsbudgeterna har lagts fram har spelat in många förslag om mer pengar till järnväg, mer pengar till underhåll, pengar till Fossilfritt , mer pengar till att bygga ut välfungerande bredband i hela landet och mer pengar till kollektivtrafiken. Det fick vi också . Det är jättebra, men det kommer att behövas mer. Jag sa tidigare att en kris också är en möjlighet. Om vi tittar tillbaka i historien ser vi att det rådde massarbetslöshet i världen. Vad gjorde president i ? Jo, han drog igång den nya given, en stor satsning för att skapa framtidshopp och nya jobb i . Efter gjordes massiva investeringar i återuppbyggnad. Det skapade också stort hopp och framtidstro. var det oljekris med skenande priser på olja. Vad gjorde vi då? Jo, vi energieffektiviserade, fasade ut oljepannor i våra hus och satsade på förnybar energi och en del på kärnkraft – det var visserligen inte någon vidare satsning. Det jag menar är att en kris är en möjlighet. står ett fönster vidöppet för regeringen att satsa brett på välfärden och ge mer pengar dit. Vi kan investera i hållbara transporter, i järnvägen och i höghastighetsbanorna. Sumpa inte den chansen! Låt oss göra det! Låt oss lägga fram ett stort omstartspaket för som är hållbart! 14 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för ditt brandtal! Jag kan i stora delar hålla med. har unikt goda förutsättningar för en stor grön giv i återhämtningen. I den är välfärden och jobben naturliga delar, eftersom vi har jobbat så länge med detta. Vi har en klimatlag på plats. Vi har färdplaner för 21 olika sektorer av näringsliv. De vet vad de ska göra för att nå fossilfrihet. Detta kommer att skapa nya jobb. De nya jobben ersätter en del gamla jobb, men det kommer även många fler jobb genom till exempel förnybar energi, utbyggnad av järnvägen, byggnation av bostäder, energieffektivisering av gamla hyresrätter som runt om i står och läcker energi, satsningar på besöksnäringen genom upprustning av naturområden liksom även satsningar på välfärden. Jag håller helt med om att allt detta utgör en möjlighet att bygga något som är mycket mer hållbart som vi ger en ekonomisk storinjektion i svensk utveckling. Vi trycker nu dessutom på EU hårt så att även EU:s gröna giv fortsätter att ligga på bordet. Jag tror att 18 medlemsländer har skrivit under på att den gröna given ska vara fundament i en coronaåterhämtning. Det finns några länder som fortsätter att vara lite skeptiska och tycker att ekonomin först ska återhämtas innan vi kan tänka på klimatet. Men det är en majoritet av länderna som ser att kopplingen är tydlig. Vi kan satsa oss ur krisen, och vi kan göra det som vi blir fossilfria. Detta kommer att gynna hälsan hos EU-medborgarna liksom naturen, och framtiden för våra barn tryggas. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:409 om åtgärder mot förlust av sjukpenning i coronatider 15 Statsrådet (S): har frågat mig vad som händer när vårdköerna kvarstår och många riskerar att bli av med sjukpenningen. Han har också frågat mig på vilket sätt jag och regeringen arbetar för att säkerställa att sjukförsäkringen kan uppfattas som både mer rättssäker och mer begriplig, samt hur jag och regeringen vill utveckla sjukförsäkringen så att människor kan fokusera på att bli friska och återställda utan att oroas över att hamna i ekonomisk utsatthet. Regeringen arbetar för att sjukförsäkringen ska ge människor ekonomisk trygghet vid sjukdom såväl under pandemin som på lång sikt. Att operationer och rehabiliteringsåtgärder skjuts upp eller ställs in på grund av covid-19 är mycket bekymmersamt, framför allt därför att åtgärderna är viktiga för människors välmående men också för att fördröjningarna kan påverka rätten till sjukpenning enligt rehabiliteringskedjan. har kommit in med en framställan till om att det införs en tillfällig bestämmelse som gör det möjligt att göra undantag från kraven på bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbeten efter dag 180 och dag 365 i rehabiliteringskedjan. Undantagen ska gälla dem som får sin behandling eller rehabilitering uppskjuten på grund av den rådande pandemin. Regeringen kommer att fatta varje beslut som är nödvändigt för att lindra pandemins konsekvenser för medborgarna. Framställan bereds nu inom . Målet med vår sjukförsäkring är att den som blir sjuk ska komma tillbaka till jobb . Men när man är sjuk och inte kan jobba ska försäkringen ge människor stöd och trygghet. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum tillsattes för att säkerställa en mer ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring och se över delar av sjukförsäkringens regelverk som rör sjukpenningen. I utredningens delbetänkande, som överlämnades , görs analysen att regelverket inte är tillräckligt flexibelt och att det finns brister i handläggning. Utredaren har lämnat ett flertal förslag på åtgärder som bland annat syftar till att göra sjukförsäkringen mer flexibel och förbättra handläggningen. Förslagen bereds nu i Jag är som ansvarig minister för socialförsäkringen mycket angelägen om att sjukförsäkringen fungerar väl. ska ha en trygg och begriplig sjukförsäkring. Inget annat duger. 16 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Denna debatt kommer att handla om rättvisa och trygghet. Som vi precis hörde har jag i min interpellation ställt frågor till statsrådet om sjukförsäkringen som kräver svar här och men även på . Som socialdemokrat slåss jag för ett starkt samhälle. När man blir sjuk ska man få samhällets stöd. Ingen lär bli friskare av att känna oro över ekonomin, tvingas till fattigdom eller möta kriser eller olycka ensam. Individens trygghet ger tvärtom bättre möjligheter att snabbt rehabiliteras, återkomma i arbete och hitta tillbaka till vardagen. I ett starkt samhälle bidrar vi gemensamt och tar gemensamt hand om varandra. Detta innebär kort och gott att när man är sjuk ska man ha rätt till samhällets stöd. Det är tillsammans som vi är starkast. Coronakrisen har satt fokus på de sprickor i fasaden som vi ser. Det är väldigt tydligt att välfärden behöver mer resurser, men vi måste också förbättra sjukförsäkringen. Den socialdemokratiskt ledda regeringen bröt 2014 med en politik som byggde på skattesänkningar för de få och har i stället prioriterat mer resurser till vården, skolan och omsorgen. Det är satsningar som kommer många till del. Detta är utmärkt, men mer måste göras. För den som tittar på denna debatt är det värt att inledningsvis påminna om vad regeringens egen utredare sa , det vill säga bara , om vilka problem vi har i dagens sjukförsäkring. Det handlade framför allt om den prövning som görs vid mot normalt förekommande arbete. Utredaren kom bland annat fram till att man kan se schablonmässiga beslutsmotiveringar. Besluten brister i förutsägbarhet. Den försäkrade förstår inte mot vilket arbete hen har fått sin arbetsförmåga prövad när prövningen är gjord. Utredningar saknas, särskilt när det handlar om vilka arbeten man har bedömts kunna utföra. Försäkrade med begränsad tid i arbetslivet tvingas till omställning till ett annat arbete trots att de har endast kvar till pension. Det saknas ställningstaganden för att klargöra rehabiliteringsbehoven. Tidsgränsen vid ser vidare ut att göra det svårare för mer rehabilitering. Man tittar alldeles för mycket på den gräns som kommer allt närmare. I stället för att rehabilitera planerar man att pröva personen mot ett annat arbete. Vi vet också att avslagen har ökat dramatiskt. Det verkar som att människor på något magiskt sätt blir friska vid dag 179. Vi vet att sjukskrivningar är en jämställdhetsfråga. Fler kvinnor drabbas av långa sjukskrivningar. Det drabbar i sin tur livsinkomsten och i slutändan pensionen. Vi vet att psykisk ohälsa ökar, och detta utgör ungefär hälften av dem som är långtidssjuka. I min interpellation ställde jag ett antal frågor som kräver svar här och . Jag ser akuta behov av att förbättra sjukförsäkringen, förstärka rehabiliteringen, göra besluten mer transparenta och lättbegripliga och öka rättssäkerheten. Precis som jag har nämnt kommer vi att debattera de färdiga förslag som finns. Efter att jag ställde min interpellation kom dock med en hemställan till regeringen om att förlänga det undantag som just , i coronatider, råder och som ger människor möjlighet att fortsätta att uppbära sjukpenning trots att rehabiliteringsinsats eller operation ställs in. Men det börjar bli akut med ett besked om vad som ska hända . Min fråga är därför: Hur ser regeringens process ut för att snabbt återkomma till med förslag på förändringar som garanterar att den som är sjuk på grund av coronan inte ska behöva riskera sin sjukpenning och bli av med sin ekonomiska trygghet? 17 Statsrådet (S): Tack, , för frågan och för denna viktiga debatt! Sjukförsäkringen har under de senaste 120–130 åren byggts upp med svett och tårar. Sjukkassorna startades bland annat av våra fackföreningar för att skapa en trygghet för svenska löntagare vid sjukdom. Därefter har den svenska staten övertagit sjukförsäkringen och skapat för att få en enhetlig försäkring som ger människor ekonomisk trygghet vid sjukfall. Dagens sjukförsäkring har brister. De lagändringar som genomfördes –2010 har lett till en rättstillämpning som skapar brister i sjukförsäkringen. Det är effekter som inte kan vara rimliga eller önskvärda, framför allt vad gäller rätten till sjukersättning vid långvarig sjukdom men också vad gäller rätten till sjukpenning efter den 179:e dagen. Det innebär att det vid långvarig sjukdom finns brister i det system vi har för ekonomisk trygghet. Det är regeringens skyldighet att agera. Det är regeringens skyldighet att säkerställa att vi får ekonomisk trygghet för svenska löntagare och företagare vid sjukdom. Mot den bakgrunden tillsatte regeringen en utredning, som har lagt fram flera förslag om rätten till sjukpenning, speciellt om den kritiserade del av lagstiftningen och rättstillämpningen som handlar om rätten till sjukpenning efter dag 179, begreppet ”normalt förekommande arbete” och undantag från den prövning som ska göras. Utredningen har dessutom presenterat en analys av handläggning och visat att det finns brister i denna, inte minst vad gäller utredningsarbetet. Utöver detta har regeringen tillsatt en utredning som ska se över reglerna för sjuk- och aktivitetsersättning. Vi ser en utveckling där färre och färre beviljas den förmånen. Utredningen ska lägga fram förslag om ändringar av det regelverket. Vi tar det här arbetet på största allvar. Just nu bereder regeringen de förslag som utredningen om sjukpenning lagt fram. Vi har fått in remissvaren och kan notera att det finns väldigt många remissinstanser som vill se en förstärkt sjukförsäkring och vill att vi ska hantera de här orimliga effekterna i sjukförsäkringen. När det gäller den akuta situation som vi har just nu är det så att dagens regelverk, som har en del brister, inte minst när det gäller rätten till sjukpenning dag 180, innebär att det finns en risk att människor blir av med sin sjukpenning när operationer eller rehabiliteringsinsatser blir inställda eller uppskjutna. Vi har ett fyrkantigt regelverk när det gäller rätten till sjukpenning efter dag 179, vilket gör att man kan bli av med den om man inte har en operation eller en rehabiliteringsinsats inplanerad. Man blir i normalfallet av med sin sjukpenning om det inte går att utgå från att man kommer tillbaka i arbete tack vare den planerade behandlingen. Detta får helt orimliga effekter nu när det är så många som får sin operation eller rehabiliteringsbehandling uppskjuten. Därför har fattat ett beslut om ett rättsligt ställningstagande som innebär att man tillämpar ett temporärt undantag till och med oktober månad. inkom också till regeringen med en skrivelse där man föreslår en förordningsändring, en regleringsändring, som skulle innebära att människor får behålla sjukpenningen även om deras rehabiliteringsinsats eller operation blir uppskjuten på grund av . Det här bereder vi just . Det är väldigt bra att ger oss en karta för hur vi ska hantera den svåra situationen här och i väntan på regeländringar. 18 (S): Fru talman och statsrådet! Det är glädjande att regeringen tar de här frågorna på allvar och att vi gör allt vi kan för att säkerställa att den som riskerar sin sjukpenning, sin ekonomiska trygghet och sin tillvaro får besked. Vi ser från fram emot att få förslagen till beslut på bordet, så att vi ser till att vi inte ökar den här oron, som just nu växer. Jag antar att det är så för statsrådet som det är för oss riksdagsledamöter – vi får höra enormt många vittnesmål. Vi får mejl dagligdags. Vi får frågor från medborgare. Vi läser i insändare på debattsidor om de problem som finns i sjukförsäkringen och om den oro som inte bara finns nu utan som växte framför allt med alliansregeringen, vilket statsrådet också pekar på. Vi talar alltså om ett av samhällets viktigaste skyddsnät. Vi kan väl ändå inte vara nöjda så länge så här många känner så stor oro? I den andra delutvärdering som gjordes av utredningen kan man läsa om och ta del av alla de utmaningar som finns, som statsrådet också pekade på. Det handlar om osäkerhet inför de beslut som är fattade och alltför stark tillämpning av regelverk som gör att rehabilitering nästan inte förekommer eller förekommer i alldeles för liten utsträckning. Det är frågor som regeringen har ägnat tid åt att lösa. Jag har också gått igenom delar av de remissvar som inkommit på den här utredningen. Jag fastnade för det som TCO skriver och säger. TCO-förbunden möter alltför många medlemmar som inte får den rehabilitering och det stöd de behöver. Det är inte ovanligt att påbörjade rehabiliteringsinsatser och en stegvis återgång i arbete inte kan fullföljas på grund av att medlemmen förlorar sin sjukpenning vid dag 180. I stället för att bli återställda och komma tillbaka till arbetet är det många som blir kvar i deltidsarbete på den kvarvarande arbetsförmågan. Här finns det sannolikt ett stort mörkertal. Andra går ut i arbetslöshet med nedsatt arbetsförmåga och liten chans till att ställa om för att få ett nytt arbete. Det här instämmer flera remissinstanser i. LO har skrivit ungefär likadant, och även regioner har instämt i att det ser ut så här. Vi behöver göra mer. Det ser ut att finnas ett brett stöd hos löntagare, ute i samhället, i flera regioner och hos andra remissinstanser. Hur arbetar regeringen för att förbättra utredningsunderlagen och ge människor en ordentlig möjlighet att rehabiliteras och bli friska? När kommer regeringen att agera? 19 Statsrådet (S): Jag tackar återigen för frågeställningen. Jag vill instämma i att det här är en viktig del av den svenska välfärden. Det ekonomiska skyddet för människor vid sjukdom är en extremt viktig del av den svenska välfärden. Det har också varit en av fördelarna med det svenska samhället i jämförelse med andra samhällen, som saknar sjukförsäkring. Ta hela debatten i nu med anledning av ! Där finns det inte ett ekonomiskt skyddsnät för de människor som är sjuka. Vi har i det svenska samhället en styrka i att vi har en sjukförsäkring, men sjukförsäkringen har en hel del brister som har uppstått.