prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Avslutningsvis, herr ålderspresident, skulle jag vilja nämna något om arbetsmiljöfrågorna som också ligger på vårt bord. Särskilt i coronatider har det blivit än mer allvarligt. Personalen inom äldreomsorgen fick arbeta utan skyddsmateriel. Regeringen skyller tyvärr på arbetsgivarna. Men enskilda små kommuner kan inte gå ut och upphandla skyddsmateriel på en global marknad i en situation som denna. Här måste regeringen ta sitt ansvar och se till att detta aldrig händer igen. har ett stort antal arbetsskadeanmälningar inkommit till , och flera tillbudsanmälningar har kommit in till . Det här handlar alltså om liv och död. Det är lätt att säga att man har en nollvision mot dödsfall i arbetet, men här har regeringen brustit i ansvar – som tyvärr på så många andra områden. 18 (C) replik: Egentligen borde man inte begära replik när man i allt väsentligt tycker likadant. Men ibland ställs det frågor, och ibland uppstår det frågor. En fråga ställdes om den nära anknytningen till arbetsmarknaden när det gäller de nya omställningssystemen och studiemedelssystemet, det vill säga att det ska vara arbetsmarknadsrelevant. Från och samarbetspartiernas sida har vi sagt att vi ska genomföra det här avtalet som nästan hela den svenska arbetsmarknaden har ställt sig bakom. Gudskelov står det i ganska tydligt i avtalet att det ska ha anknytning till arbetsmarknaden, så i det här fallet är det någonting som parterna själva har tänkt på. Där finns alltså ett svar. Jag vill ändå vänligt ställa en fråga, herr ålderspresident. Uppfattar jag det rätt att ställer sig bakom avtalet nu när man uppnått en sådan enorm bredd på arbetsmarknaden och det finns ett så stort engagemang för att genomföra de här viktiga förändringarna, där hänsyn till de små och medelstora företagen naturligtvis är inbyggd i processen? 19 (KD) replik: Tack, , för frågan! För oss är det självklart välkommet att parterna har kommit överens om ett förslag och att vi förhoppningsvis kan reformera LAS. är det här inte bara en LAS-fråga, utan det finns ju så mycket mer i det här avtalet. Kompetensutvecklingsfrågorna har vi pratat om men aldrig klarat av på grund av finansieringsproblematiken. Då tänker jag att vi måste analysera vilka kostnader det här innebär för staten. Vad innebär en a-kassa som i stället ska läggas på de fackliga organisationerna? Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det är ganska stora förändringar, så i det här läget vill vi inte bara säga ja. Vi måste naturligtvis se en proposition och se vilka konkreta förslag som läggs fram. Vi måste se vad kostnaderna blir för staten och att det blir ett funktionssätt som vi tror blir effektivt. Självklart välkomnar vi det här och hoppas att det ska komma till ett avslut. Men jag är inte säker på att det är så enkelt som ibland vill framställa det som. 20 (C) replik: Jag vill inte polemisera, men jag tror knappast att jag har upplevt eller beskrivit denna process som enkel. I alla stycken har den varit lång och komplicerad, men gudskelov har den nått fram till någonting bra och positivt för alla inblandade parter. Jag vill bara nämna att parterna bakom avtalet själva inte har begärt att det ska bli en partsbaserad a-kassa och arbetslöshetsförsäkring, utan de vill ha det utrett. De kommer dessutom att utreda det själva, är tanken. Det får vi också följa. Jag hoppas och tolkar det som – jag tycker mig höra det, även om det är lite otydligt – att ställer sig bakom det som stora delar av har ställt sig bakom, nämligen principen att reformerna behöver genomföras och idén att detta kan göras med parterna, och att tycker att det är något genuint positivt som man står bakom. 21 (KD) replik: Tack, , för frågorna! Det är viktigt att vi kan diskutera den överenskommelse som har kommit från parterna. Precis som säger vill man utreda a-kassan, men det är också flera olika utredningar som kommer att ta vid, som jag uppfattar det. Ingenting är ju klart förrän det är klart, och ingen har nog egentligen riktigt kunnat räkna ut vad de olika kostnaderna och effekterna blir. Som ett seriöst parti måste vi naturligtvis titta på de konkreta förslag som sedan läggs på bord. Vi lär få åtkomma i denna fråga, men vi är självfallet positiva till en reformering av LAS. 22 (L): Detta är min första debatt i rollen som ny ledamot i arbetsmarknadsutskottet. Det är superspännande frågor på många sätt och vis, och väldigt viktiga. Om jag gör en liten utblick blir jag minst sagt orolig. Drygt 430 000 svenskar står nu utanför arbetsmarknaden. Det är 430 000 personer vars drömmar, dagliga liv och framför allt framtidshopp står i rejäl gungning. Jämfört med är det drygt 100 000 fler arbetslösa. Det är väldigt oroväckande. Vi kan konstatera att ungefär 173 000 personer är långtidsarbetslösa och har varit inskrivna som arbetslösa eller mer. Vi är visserligen mitt i en pandemi, men det är alarmerande siffror. Risken att fler blir långtidsarbetslösa ökar för , och för som går kommer dessa människor ett steg längre bort från drömmar och det dagliga livet och närmare ett större utanförskap. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Låt mig fortsätta. Antalet arbetslösa ungdomar i åldern 15–uppgår till ungefär 117 000 personer, vilket motsvarar en ungdomsarbetslöshet på . Drygt var femte ungdom står alltså utanför arbetsmarknaden. Jag blir orolig, herr ålderspresident, för att dagens ungdomar kommer att bli en förlorad generation. Ett arbete innebär inte bara vad lönekuvertet kan erbjuda den 25:e. Genom arbete bidrar vi till samhället, både direkt och indirekt, och skapar vi en ökad självkänsla. Varje människa vill vara behövd, vill bidra. Det handlar om att gå från ett utanförskap till ett innanförskap. Det handlar om grundläggande behov och något som vi alla önskar och som vi alla förtjänar. Det finns givetvis några nyckelfrågor. Vi måste förenkla regelverken, och det måste bli enklare att anställa. Förlegade lagar måste bort, och arbetsrätten måste moderniseras. Jag är därför stolt som liberal över att vi har drivit igenom denna typ av reformer inom ramen för januariavtalet. Men räcker det? Det vore inte seriöst att diskutera dessa frågor om vi inte tittade på hur situationen ser ut just nu i och världen. Covid-19 har lamslagit en hel värld och så även . I grund och botten handlar det om hälsa och sjukvård, men även ekonomin är under hård press. Att jobb har försvunnit är ingen nyhet. Antalet varsel har ökat markant, och fler har en oviss framtid framför sig. Men vi ska vara ärliga. Det såg inte särskilt bra ut innan coronapandemin nådde heller. Men Liberalerna har tagit ett stort ansvar. Vi har genom budgetsamarbetet drivit på för insatser för att rädda jobb. Kraftiga stöd till företag, som exempelvis korttidsjobb, omställningsstöd och omsättningsstöd, har inneburit att fler kan behålla sina jobb. Men trots detta kan vi nog över partigränserna vara överens om att alldeles för många ändå är arbetslösa. När arbetslösheten ökar, i spåren av den pågående pandemin, är det unga och utrikes födda som drabbas värst. De grupper som stod längst ifrån arbetsmarknaden före pandemin står nu ännu längre bort, och risken finns att den positiva trenden med en ökad andel kvinnor som står till arbetsmarknadens förfogande bryts. Vi behöver dra lärdomar av de systemfel som har blottats under krisen och se hur vi kan göra arbetsmarknaden mer inkluderande för fler, flexibel och fri från stelbenta strukturer. Vi välkomnar givetvis i likhet med utskottet de olika insatser som görs för att underlätta för fler att komma i arbete, men enligt vår mening lär dessa åtgärder inte vara tillräckliga. Ytterligare arbete behövs för att kunna möta den omställning som arbetsmarknaden står inför. Och arbetsmarknaden behöver långsiktighet. Liberalerna har drivit på för att arbetsmarknaden ska präglas mer av flexicurity, där kunskap värderas högre än anställningstid i en kunskapsintensiv ekonomi. ser vi med parternas överenskommelse att vi är på väg att ta stora steg framåt. Men det krävs både handlingskraft och långsiktighet från politiken. som vi genomför viktiga reformer lyfter vi blicken mot framtiden. behöver vi ha blicken mot vilka utmaningar vi ser . Därför är det inte mer än rimligt att det tillsätts en långtidsutredning med uppdrag att överblicka vilka förändringar som kan krävas på den svenska arbetsmarknaden . Ett tioårsperspektiv är inte annat än rimligt. Jag tycker därför att det är beklagligt att fler partier inte har ställt sig bakom vår reservation, men alla är fortfarande välkomna. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen På tal om den omställning som arbetsmarknaden står inför: För någon vecka sedan togs ett historiskt beslut av , , och . Vi är välkomnar att dessa konstruktiva parter till slut lyckades nå i mål med en uppgörelse som kommer att leda till en mer flexibel, dynamisk och kunskapsinriktad arbetsmarknad. Det har skett stora strukturella förändringar på arbetsmarknaden . har vi en lag som äldre än vad jag själv är. har politiken, näringslivet, många av facken och inte minst en majoritet av löntagare insett att arbetsrätten måste moderniseras för att man ska få bukt med många av de utmaningar vi ser på arbetsmarknaden. Parterna har kommit överens, och det är nu politikens ansvar och uppgift att genomföra överenskommelsen. Som liberal är jag mycket stolt över att vi genom januariavtalet har gjort denna historiska förändring möjlig. Parterna har förhandlat , men utan den påtryckning som vi initierade via hade man kunnat fortsätta i evighet. Svensk arbetsmarknad behöver en mer flexibel arbetsrätt, löntagarna behöver bättre möjligheter att ställa om mitt i arbetslivet och inte minst behöver vi lägre kostnader för företagen, så att fler kan gå från bidrag till jobb. Med moderniseringen av arbetsrätten är vinnarna alla löntagare, oavsett vad man jobbar med, och givetvis de som står utanför arbetsmarknaden. Det är den här typen av förändringar som arbetsmarknaden så innerligt behöver. debatterar vi även arbetslöshetsförsäkringen. Vi vet att försäkringen kommer att förändras. I den statliga utredning som presenterats ser jag många kloka slutsatser. Med utredningens förslag blir det mer transparens och mindre krångel både för den anställde och för företagen, och det kommer att bli lättare för företagare och kombinatörer. Detta är givetvis bra på många sätt, men som liberal skulle jag vilja driva det ett steg längre. Under coronakrisen har det blivit tydligt att a-kassan inte möter de behov som finns. Trots de ändringar som vi genomfört för att det ska vara möjligt för fler att kvalificera sig till a-kassan ställer sig ungefär 2 miljoner svenskar utanför arbetslöshetsförsäkringen. Det är en stor svaghet i det frivilliga systemet. En allmän trygghetsförsäkring fungerar sämre om personer som inte behöver den ställer sig utanför. Även med förslaget från Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster, där Liberalerna drev på för att betänkandets förslag skulle innebära att fler omfattas, bedöms andelen som kvalificerar till a-kassan gå från . Det är inte rimligt. Låt mig ta två exempel: Unga och friska människor måste betala till sjukförsäkringen, och personer som inte har barn betalar till föräldraförsäkringen. Det är inte mer än rimligt att ha liknande principer även när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. Också jag som gammal företagare ser en positiv del i att ha en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, nämligen att det skulle minska skillnaderna mellan att vara anställd och att vara självanställd. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi ska också komma ihåg att skattebetalarna fortfarande betalar en majoritet av försäkringens utgifter, trots medlemsavgifter. Indirekt finansieras alltså försäkringen av alla som arbetar, men det är bara de som är medlemmar i en a-kassa som får rätt till hela försäkringen. Från ett liberalt perspektiv vore det inget annat än rimligt att ha en obligatorisk statlig a‑kassa, herr ålderspresident. Där är vi dock inte . För en dynamisk och kunskapsintensiv arbetsmarknad krävs inte bara de förändringar som parternas överenskommelse innebär, med flexiblare villkor för arbetsgivare och bättre möjlighet till omställning, utan också de förändringar som Liberalerna vill se för att alla som arbetar ska omfattas av ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. På det sättet får vi företag som vågar anställa och arbetstagare som vågar utvecklas. Den här debatten är mycket viktig. En god arbetsmarknad är vägen för människor att gå från bidrag till jobb, från ett utanförskap till ett innanförskap. En god arbetsmarknad skapar möjligheternas land för alla. Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i betänkande AU2 i sin helhet. När det gäller betänkande AU5 står vi givetvis bakom alla våra reservationer, men för att spara lite tid yrkar jag bifall enbart till reservation 2. Med det vill jag önska utskottets kansli en god jul och tacka för all hjälp . Jag önskar även utskottets ledamöter, och inte minst kammaren och ålderspresidenten, en god jul. 23 (M) replik: uttalade Liberalernas arbetsmarknadspolitiska talesperson följande: ”Permanenta nivåerna i a‑kassan, straffbeskatta företagen, 4 timmars arbetsdag, mer pengar till bidragssystemen. Det är recept för att minska massarbetslösheten och kicka igång ekonomin efter krisen. Ska sossarna även tillåta mp diktera villkoren för finanspolitiken?” Detta är väldigt intressant. Min fråga är: Gäller detta uttalande fortfarande? 24 (L) replik: Jag uppfattade i ärlighetens namn inte exakt vad frågan innebar. Jag vet inte om citatet gäller utifrån coronapandemin eller vilka åtgärder ledamoten refererar till. Jag kan bara konstatera att vi har vidtagit kraftfulla åtgärder för att se till att fler ska gå från bidrag till jobb. Vi ska se till att svenska jobb och företag ska räddas , och då krävs vissa kraftfulla åtgärder och paket. När det gäller exempelvis arbetslöshetsförsäkringen, som jag ändå hörde en antydan om, är det en förändring som inte är permanent. Den a-kasseutredning som finns har kommit med förslag som vi ska titta över, och därefter ska vi komma med en långsiktighet i frågan. Jag tror att jag stannar där. 25 (M) replik: Min fråga var om det som Liberalernas arbetsmarknadspolitiska talesperson uttalade fortfarande gäller. Jag har nämligen väldigt svårt att få det att gå ihop med att Liberalerna nu är med på en budget som satsar mer än dubbelt så mycket på att göra det mer lönsamt att inte arbeta än på att se till att vi får fler jobb och fler människor som har pengar över i plånboken när skatten är betald. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag tycker också att det är intressant att Liberalerna nu uttalar att höjningen i a-kassan bara är tillfällig. Det ska bli intressant att höra vad Socialdemokraterna och säger sedan. Jag har en fråga vad gäller extratjänsterna. Anser Liberalerna, precis som , att det är en dålig och ineffektiv åtgärd som behöver begränsas? 26 (L) replik: Jag tackar ledamoten för frågan. vet också vad det innebär att ingå i ett samarbete, och låt mig vara tydlig: Det finns ett givande och ett tagande i mångt och mycket. Liberalerna har alltid haft som perspektiv att se till att rädda svenska jobb och svenska företag, och det har vi gjort även under den här pandemin. Jag tycker att det är ett stort ansvar, och jag vet att har varit med och tagit ett stort ansvar i dessa frågor. Vi kommer att fortsätta göra det. Det finns delar där vi inte är helt överens mellan januariavtalets partier, och så kommer det alltid att vara i ett samarbete. Det är ett givande och ett tagande. När det gäller extratjänsterna är väl även det en reform, eller vad man nu ska kalla det, som vi ser stora utmaningar med. Vi får titta över det och se hur vi kan göra förbättringar framöver. 27 (S): Vi närmar oss jul, och det blir en jul som är annorlunda än någon annan vi upplevt. För många blir den första utan en kär anhörig, och för andra blir det en jul då man oroar sig för sin egen eller andras hälsa. Hundratusentals svenskar går ur det gamla året och in i det nya med en gnagande oro för hur det ska bli. Kommer jag att få behålla jobbet? Kommer jag att få ett nytt? att klara sig eller gå omkull? Pandemin och dess följder har slagit hårt mot hela vårt samhälle men särskilt drabbat vissa sektorer. Regeringen har lagt inte mindre än tolv extra ändringsbudgetar på bord för att motverka och mildra effekterna för människor och företag runt om i vårt land. Det har handlat om åtgärder för att rädda liv och minska smittspridning. Det har varit åtgärder för att rädda i grunden livskraftiga företag och rädda jobb; exempelvis har en halv miljon löntagare kunnat korttidspermitteras. Det har också handlat om att minska människors utsatthet i en redan svår situation genom bland annat höjd a-kassa och borttagen karensdag. Som redan nämnts har pandemin stor påverkan också på arbetsmarknaden. Arbetsmiljön har hamnat i fokus både för den som måste gå till jobbet och riskera att utsättas för smitta och för den som jobbar hemifrån. Arbetslösheten har, trots omfattande insatser för att rädda jobb, ökat dramatiskt. A-kassorna och Arbetsförmedlingen är satta under hårt tryck när det gäller att hantera ett enormt inflöde av nya ärenden – människor som behöver hjälp och stöd för att klara sin försörjning och komma vidare till en ny anställning. Vi måste fortsätta att hantera den akuta krisen med tillfälliga, kraftfulla åtgärder och säkerställa ett långsiktigt hållbart samhälle och en väl fungerande arbetsmarknad. Alla som kan arbeta ska arbeta. Det är ett löfte vi ger varandra: Var och en av oss bidrar efter förmåga och kan också räkna med samhällets stöd när det behövs. Men det räcker inte. Alla har också rätt till ett arbete som bidrar med mening och utveckling, som ger en lön man kan leva på och som man inte blir sjuk eller skadad av. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Utmaningarna är stora. De människor som redan hade en lång väg till arbete har hamnat ännu längre bak i kön när fler, med bättre cv:n, söker samma jobb. Många med tillfälliga och osäkra anställningar hamnade vid sidan av både omställningsorganisationernas insatser och korttidspermitteringarna när krisen slog till. De gick i stället ut i öppen arbetslöshet. Stressen och pressen på jobbet, som orsakar ohälsa och sjukskrivningar, har på många arbetsplatser ökat än mer. Den omställning till digitalisering och automatisering som redan var i full gång har accelererat, och många jobb som har försvunnit kommer sannolikt inte att komma tillbaka efter pandemin. På en arbetsmarknad som förändras allt snabbare kommer det att bli allt viktigare att utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken går hand i hand. Kompetensförsörjning och kompetensutveckling är helt avgörande för att möta behoven på framtidens arbetsmarknad. Därför är det mycket välkommet att regeringen gett Arbetsförmedlingen utökade möjligheter att anvisa arbetssökande till reguljär utbildning och att möjligheterna att studera under både arbetslöshet och korttidspermittering stärkts. Budgeten innehåller ytterligare utbyggda utbildningsplatser inom vuxenutbildning, yrkeshögskola och högre utbildning, liksom ökade resurser för att fler ska kunna gå arbetsmarknadsutbildning. På så sätt utnyttjar vi krisen för att förbättra människors och företags framtida möjligheter till växande och utveckling. Arbetsförmedlingen får ökade resurser, både för att hantera situationen här och och för att stärka den lokala närvaron och finnas som en resurs i hela landet. AF måste kunna möta arbetssökande och arbetsgivare lokalt, förstå den lokala arbetsmarknaden och verka som en strategisk part i förhållande till kommuner och andra aktörer. fortsätter reformarbetet, och ytterligare resurser tillförs även för detta. Ett särskilt välkommet uppdrag är att Arbetsförmedlingen i samverkan med övriga aktörer ska sjösätta intensivåret för nyanlända, som syftar till att korta vägen till arbete, egen försörjning och integration. Olika insatser som språkutbildning, yrkesvägledning och validering behöver länkas samman till en snabbare och tydligare kedja för de personer som har förutsättningar att komma snabbare in på arbetsmarknaden. En annan grupp som särskilt behöver uppmärksammas är de av befolkningen som har olika former av funktionshinder, varav ungefär två tredjedelar anses ha en nedsatt arbetsförmåga. Dessa personer har en arbetslöshet som är betydligt högre än för befolkningen i övrigt. Fler i den här gruppen arbetar också deltid och har oftare tidsbegränsade anställningar. Här finns en outnyttjad potential som vi borde ta till vara, både för samhällets skull och för individens. Arbetsmarknadspolitiken behöver ha ett starkare fokus på att dessa personer ska bli delaktiga i arbetslivet. Arbetsförmedlingen ska säkerställa kompetens för ett väl fungerande stöd för dessa personer. Subventionerade anställningar och andra stöd är en viktig pusselbit i detta arbete, liksom som ska skapa arbetstillfällen för dem som på grund av sitt funktionshinder står utanför arbetsmarknaden. I pandemins spår riskerar den här gruppen att komma ytterligare ett steg bort från arbete, och därför är det välkommet med det ökade anslaget på 400 miljoner till . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Ytterligare en välkommen satsning i budgeten är de 30 miljoner som tillförs för att förstärka och utveckla myndighetssamverkan mot arbetslivskriminalitet. Det är ett viktigt arbete , polisen, , , , och gör för att motverka skattebrott, arbetsmiljöbrott, felanvändning av subventioner och utnyttjande av utsatta människor, inte minst arbetskraftsinvandrare och andra migranter, och för att säkerställa att konkurrens sker på lika villkor. genomfördes nära 2 000 kontroller, som resulterade i att ungefär vart tionde kontrollerat företag fick stänga hela eller delar av verksamheten och att över 10 miljoner i sanktionsavgifter utfärdades. På en arbetsmarknad som förändras i snabb takt, och särskilt i en ekonomisk nedgång, är ekonomisk trygghet på vägen mellan jobb ett viktigt inslag. genomfördes dramatiska förändringar och försämringar av a-kassan. Det blev dyrare att vara med, lägre ersättning, svårare att kvalificera sig och näst intill omöjligt att förutse sitt försäkringsskydd. Det resulterade i att nästan en halv miljon människor lämnade a-kassan. Sedan vet vi hur det gick: Krisen slog till. Under den S-ledda regeringen har flera förbättringar av a-kassan gjorts, och under pandemin har reglerna ändrats så att fler får ersättning och både golv och tak har höjts. Det är mycket välkommet att de förändringarna nu förlängs så att människors inkomst tryggas som köpkraften i ekonomin upprätthålls. Avslutningsvis: Jag har valt att fokusera på våra förslag i det här anförandet, även om mycket naturligtvis finns att säga om oppositionens förslag. Noterbart är dock att både , vill göra kraftiga neddragningar på det här utgiftsområdet, mellan 6 ½ miljard och ungefär 10 miljarder, jämfört med regeringen och samarbetspartierna, detta i ett läge då behovet av stöd till omställning är större än kanske . Det är också anmärkningsvärt att både och vill sänka nivåerna i a-kassan mitt under en pågående pandemi. De som skulle drabbas är de arbetslösa, som redan har tagit en hård smäll i spår. Samma moderater som ville lägga 100 miljarder på stöd till krisande företag – – vill alltså nu skära ned nästan 10 miljarder på stöd till krisande människor. Jag konstaterar att det händer mycket spännande saker i svensk politik men att en sak i alla fall är säker: När det gäller att öka otryggheten för vanligt folk kan man alltid lita på högern. Med det, herr ålderspresident, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandena AU2 och AU5.