prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — Om länder kan vara förvissade om att andra stater inte skaffar kärnvapen dämpar det viljan att skaffa egna. Stora delar av världen, särskilt på det södra halvklotet, omfattas redan av kärnvapenfria zoner. Den globala upprustningen vad gäller kärnvapen är mycket illavarslande. Särskilt oroande är de misslyckade kärnvapensamtalen mellan och , respektive och . Den spända relationen mellan och Nato riskerar att bidra till en ökad tilltro till kärnvapnens avskräckande förmåga, med upprustning och terrorbalans som följd. I sin årsbok konstaterar fredsforskningsinstitutet att även om antalet kärnvapen har minskat något i världen, så fortsätter alla stater som innehar kärnvapen att modernisera sina vapenarsenaler. Att och , som tillsammans innehar av alla kärnvapen, fortsätter att modernisera sina stridsspetsar skapar osäkerhet i omvärlden. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det nya , som reglerar och strategiska kärnvapen, löper ut så snart som . Länderna har ännu inte lyckats nå en överenskommelse om en förlängning. bör i sina bilaterala kontakter verka för att förlängs. Det är oroande att valt att lämna om ömsesidig kärnvapennedrustning med . bör också där verka för att ett nytt avtal kan komma på plats. Det senaste som oroar är uppsägningen av det så kallade Open . bör verka för att , med en ny president, återansluter sig till Open . Avslutningsvis vill jag säga några ord om . är , efter , världens näst största militärmakt. Det är alltså och inte som militärt är den verkliga utmanaren till hegemoni. Därför måste hot, framför allt mot grannländerna, tas på stort allvar. Nya mekanismer mot rustningskontroll och framhållande av diplomati måste därför stå i fokus. Att inte geografiskt befinner sig nära betyder inte att man inte utgör ett hot mot säkerhetspolitiska intressen. motsätter sig att blir en bricka i stormaktsspelet. ska verka för avspänning och nedrustning. Som en militärt alliansfri stat har tidigare haft ett stort internationellt förtroende i fredsförhandlingar. Det bör vara vårt mål att återta den rollen i stället för att medverka till ökad spänning och ökad upprustning. borde motverka de verkliga orsakerna till krig och de hot mot och världen som klimatförändringen och de ökande klyftorna mellan fattiga och rika utgör. Fred byggs bäst med fredliga medel. Jag yrkar bifall reservation nummer 3. 18 HANS (M) replik: Vi får notera att det var tolv vältaliga minuter som lyckades prestera. I mycket stor utsträckning var det ganska hårda puckar rakt in mot den sittande regeringen. Det är notabelt att regeringsföreträdaren inte begärde replik på anförande med tanke på de ganska många attacker som Svenneling riktade mot regeringen. kommer spelreglerna att förändras efter Svennelings anförande, det vill säga han har också möjlighet att ställa frågor till försvarsministern och utrikesministern. Det kommer att bli ett sant nöje för oppositionen att följa det meningsutbytet. Jag vill bara ställa en kontrollfråga, så att jag vet om jag har lyssnat och förstått rätt, och framför allt också ge lite lyssnaranvisning till den publik som följer detta. Det är alldeles riktigt att har reserverat sig i Försvarsberedningen mot formuleringen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det är riktigt, så kan säga detta från talarstolen. Då måste ju vi som står utanför undra lite grann hur det är med de röda schatteringarnas block, som samlas i en gemensam reservation när det gäller en Nato-option. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Precis som så klokt påpekade i sitt anförande om formuleringarna i betänkandet om de säkerhetspolitiska samarbetena, är det sex partier som har andra åsikter än de som regeringen förfäktar. Då måste jag få ställa en fråga. Regeringen säger att de har en gemensam och ensad säkerhetspolitisk linje. Står i alla delar bakom den? 19 (V) replik: är i opposition, och det vill jag tydliggöra och upplysa om. Det betyder inte att vi samarbetar med regeringen, varken om budget eller om säkerhetspolitik för den delen, utan det är regeringen som lägger fast regeringens säkerhetspolitiska linje. Det som jag tycker är så olyckligt med det som med flera har drivit igenom är att det nu har blivit en otydlighet om vad som är säkerhetspolitiska linje, om det är regeringens eller så kallade linje som gäller och vad den innebär, och framför allt att man gjort det utan debatt. Man slår på trumman och meddelar svenska medier: Vi har ändrat oss. Vi har infört en så kallad Nato-option. Och alla undrar direkt: Vad är det här? Vad betyder det? Vad får det för konsekvenser för svensk säkerhetspolitik? Detta tror jag att både utrikesministern och försvarsministern här bakom mig också sitter och funderar på. Det som jag tycker är det mest olyckliga med den här debatten är att vi hamnar i en diskussion där viljan att närma sig Nato är så mycket viktigare än motiven, skälen och resonemangen. Jag hade varit emot det men haft stor respekt om Försvarsberedningen hade kommit fram till en Nato-option, haft tydliga argument, motiv och så vidare och hade förklarat vilka skälen var. Då hade man ju ägnat att fundera på det. känns det som att man har ägnat åt det, för det var verkligen under märkliga former som vi fick skjuta fram beslut efter beslut. Ni hoppar på oss på andra sidan och frågar varför vi inte har några motargument mot Nato-optionen. Det är ju för att ni inte har några argument för. Vi kan ju inte säga vad som är felen och bristerna med den, för vi vet inte vad beslutet som vi kommer att fatta kommer att innebära för svensk säkerhetspolitik, och det oroar mig. Jag står för en linje i svensk säkerhetspolitik som är lite mer lugn än många andra partiers. Den tänker jag stå kvar vid, oavsett hur vinden blåser. 20 HANS (M) replik: Vi som är för en Nato-option har nog använt för den. Men jag har full förståelse för att och det vänsterparti som han representerar inte har ägnat frågan . Jag tycker att det i grunden är väldigt bra att det efter morgondagens beslut i alla fall finns en tydlig riksdagsmajoritet bakom att ska göra samma säkerhetspolitiska uttalanden som . Som jag påpekade i mitt anförande är det inte samma sak som att det finns en majoritet för ett Natomedlemskap i , ej heller i . Däremot tror jag att det är klokt att markera att detta verktyg finns i den säkerhetspolitiska verktygslådan. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Här tycker vi helt uppenbart olika. Därför ska det bli mycket intressant, herr talman, att få höra hur regeringen ser på att de ändå har en ganska betryggande majoritet i för en Nato-option. Min fråga var huruvida det finns en enad säkerhetspolitisk linje inom de röda schatteringarnas block, mellan Socialdemokraterna, . Då upprepar jag bara det som jag i kondenserad form uppfattade att sa: Nej, det finns inte en ensad, gemensam säkerhetspolitisk linje i de röda schatteringarnas block. 21 (V) replik: Det är en helt riktig analys. Om regeringen vill ha en sådan är de välkomna att ringa mig och förhandla om en sådan. Då tar vi fram en sådan. Men vi har varit tydliga i våra reservationer i Försvarsberedningens olika betänkanden med att vi inte tycker att man ska ändra den säkerhetspolitiska linjen, vilken alla andra partier är överens om, till att ett angrepp mot inte kan uteslutas. Vi tycker fortfarande att det är osannolikt. Det finns mycket i vår omvärld som är oroväckande och väcker obehag, men kan vi se att mycket av det som gör har man gjort förut. är man lite mer transparent, öppen och berättar vad det är man ska göra. Man har ett mer hotfullt sätt att göra det. är man ett tydligt imperialistiskt hot mot grannländerna runt omkring sig, det som beskrivs som en intressesfär som man försöker uppnå. Att göra den här Nato-optionen, som vi inte riktigt vet vad den innebär, och säga att den är ett verktyg i verktygslådan blir för mig väldigt otydligt. För mig är det som en skruvmejsel som ska in i en mutter, alltså ett verktyg som inte är till för det som man vill uppnå. Jag vet inte vad det här betyder. Betyder det att vi ska rösta om Natomedlemskap i eller om vi ska ha i budget? Det är ju ingen som vet. Det enda vi säger är att vi flyttar oss närmare ett Natomedlemskap. Och jag vet att är glad över det; det har varit tydligt . Men jag är förvånad över alla andra som också går i en riktning närmare ett Natomedlemskap utan att diskutera vad det innebär för säkerhetspolitiska linje. Det är därför som jag är djupt oroad över det beslut som kommer att fatta . 22 (C) replik: Det är lite intressant att borra lite djupare i det breda parlamentariska stöd som finns för regeringens säkerhetspolitiska linje. är ju det enda parti utanför regeringen som stöder hela den säkerhetspolitiska linjen, som det verkar. Mot den bakgrunden, herr talman, skulle jag sätta värde på om och kunde förtydliga vad den säkerhetspolitiska linje som de stöder faktiskt består i. Vad innehåller den säkerhetspolitiska linje som ligger fast och som tjänar oss väl? Skulle vilja svara på den frågan? 23 (V) replik: Jag vet inte om jag vill svara på frågan, av den enkla anledningen att , precis som , har en reservation i de delar som handlar om säkerhetspolitiska linje. Där riktar vi den kritik som jag riktade mot regeringen i mitt anförande. Vi tycker att man glider för nära Nato och inte har en tydlighet i var gränserna går. kommer en riksdag att fatta ett beslut emot regeringens vilja – ett beslut till som gör att vi inte riktigt vet vilken säkerhetspolitiska linje är. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag tror att vår styrka som land är att kunna säga att vi är militärt alliansfria och därigenom visa för vår omvärld vad vi är för typ av land. Men har vi börjat blanda ihop korten, mixa dem och göra det otydligare. Det gör att jag är orolig för hur omvärlden uppfattar säkerhetspolitiska linje. Det är därför jag tycker att det vore bättre om vi inte dag för dag gled mot Nato i riktning mot ett medlemskap, om vi inte tillät till exempel övningsverksamhet i den omfattning som vi låter ske i inland, utan att vi i stället prioriterade fredsförebyggande arbete och satte vår egen trygghet främst. känner jag inte vet vart vi är på väg någonstans, och det oroar mig. Jag hoppas att kan bli tydligare med vad Nato-optionen innebär, för och har ju varit drivande i att steg för steg trycka mot ett Natomedlemskap. De skulle nog vilja att det var som på partistämma, där man lägger till lite meningar, känner sig trygga och hoppas att alla är centerpartister i världen, men så ser tyvärr inte verkligheten ut. är världens största innehavare av kärnvapen. Betyder det att kommer att vara en plats för kärnvapen om vi blir medlemmar i ? Det kan det betyda. Det vet vi inte, och vi vet inte vad Nato-optionen innebär för detta. 24 (C) replik: Det är verkligen intressant att höra hur det breda parlamentariska stödet formerar sig. Jag hör om en säkerhetspolitisk linje som innebär ett nej till värdlandsavtalet. Det ska sägas upp. Man säger nej till övningar med Nato. Det låter inte som en solidarisk säkerhetspolitik, en linje som ingår i detta. När jag lyssnar till hur regeringens parlamentariska stöd i kommer till uttryck tycker jag att den säkerhetspolitiska linjens innebörd blir otydlig. Det har regeringen naturligtvis anledning att fundera över. funderar över en Nato-option som omnämns i betänkandet. Jag noterar att det finns en bred enighet i . partikamrater är där med och lägger fram den säkerhetspolitiska redogörelsen till den finska , och i den ingår en Nato-option. Jag utgår från att de politiska kontakterna är så pass goda att har kunnat lyssna in hur Nato-optionen har använts i den finska diskussionen, inte minst avseende den stora grannen i öster. Detta har kommit till nytta för att göra en markering: Vi fattar våra beslut själva. Vi är inte en del av er intressesfär. Vi förbehåller oss rätten att agera självständigt. Det här handlar inte om medlemskap; det är en öppning till medlemskap. Vi tar inte lätt på att fatta beslut om ett medlemskap. Däremot ska vi inte stänga dörren. Om vi gjorde det skulle vi minska vår säkerhet, herr talman. 25 (V) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det är och inte som utgör regeringens parlamentariska stöd. Det är med regeringen förhandlar budget och därigenom får igenom den i och därför kan sitta kvar. har lagt ned sina röster för att regeringen ens ska kunna tillträda. Vi har sagt att vi tycker att det är bättre med en socialdemokratisk regering än en borgerlig regering, särskilt om den har stöd av . Men det är som utgör det parlamentariska stödet, inte . Det finns mycket som vi i skulle kunna hämta inspiration från i den finska säkerhetspolitiken. Det handlar framför allt om det stoiska lugn som jag tycker finns i den finska säkerhetspolitiken. Kanske är det på väg att förändras. Vi såg några utspel efter den senaste gemensamma konferensen. Men i grund och botten har man haft en mer krass och lugn inställning till och dess agerande än vad vi ser i . I spinner man ofta på oro och skapar ett tryck just för att man vill närma sig Nato. Det sätt på vilket den svenska debatten förs oroar mig väldigt mycket. Jag tycker inte att man kan se beskrivning av Nato-optionen som att man öppnar dörren. Om man lyssnar till den svenska debatten hör man att dörren väl aldrig varit lika öppen – både från Natos och från sida – för att vi skulle gå med. Det är det som gör att man undrar vad detta innebär. Jag tolkar det hela som att det kommer att innebära att vi kommer att diskutera när vi ska gå med i Nato i stället för om vi ska göra det. Man borde ta sig en titt på det folkliga stöd som finns för att inte vara med i Nato. Annars skulle politiker fatta beslut som inte har folkligt stöd. Så var det till exempel vid EMU-omröstningen, då många politiker ville gå med. Men folket sa nej, och är vi utanför med ett solitt stöd för det. 26 (KD): debatterar vi det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021−2025. För att inte glömma bort det vill jag börja med att yrka bifall till reservation 4 under punkt 1. Jag tänkte ta tillfället i akt och i debatten redogöra för hållning i fråga om det säkerhetspolitiska läget, roll och hur vi bör agera och navigera samt om Nato, och specifikt Nato-optionen. Låt mig börja med det säkerhetspolitiska läget som tyvärr har försämrats. Vi i Försvarsberedningen fick i uppgift av försvarsminister att analysera det säkerhetspolitiska läget. Vi kunde konstatera att agerande hade ändrats. Man är beredd att använda maktmedel. Vi pekade särskilt på det som hände i men också i närtid i . Just , medan vi befinner oss här i kammaren, pågår ett krig i östra . ledning var vi i Försvarsberedningen i . I var vi inne på ett militärsjukhus. Jag kommer aldrig att glömma det. Vi träffade soldater som hade varit i östra . Det var exempelvis en soldat som hade blivit träffad av en prickskytt, herr talman. En stor del av benet hade blivit bortskjutet. En annan soldat hade trampat på en mina. Detta är en påminnelse för oss att inte glömma bort att det pågår ett krig, om än lågintensivt, i östra . Vi ser även ett tuffare ryskt övningsmönster i . Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Vi i har stått utanför krig , vilket är fantastiskt. Det är dock viktigt att komma ihåg att krig visserligen är förfärligt och att man kan bli krigsskadad. Men man kan också bli fredsskadad så att man tar allting för givet. Detta påpekade vi också i våra analyser. Sju partier deltog i analyserna. Alla partier utom var överens om att ett väpnat angrepp mot inte kunde uteslutas och att oundvikligen blir påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller en väpnad konflikt uppstår i närområdet. Om en militär kris eller konflikt i vårt närområde skulle uppstå kommer med största sannolikhet att dras in tillsammans med våra grannländer. Det är just detta vi måste ta höjd för. Vi måste se till att vi kan göra vår del. Det är denna miljö vi står i. Vi i måste se till att kunna försvara oss på egen hand så att andra hinner hjälpa oss. Huset får inte brinna ned innan kommer. Därför måste vi se till att stärka vår egen försvarsförmåga. Vi kommer att tala mer om detta i nästa debatt. Det är dock ett problem att regeringen var överens med oss om vad som behövdes och vilka militära förstärkningar som skulle krävas, men man ville inte lägga till pengar i ett tioårsperspektiv. Låt mig säga något om Nato. Vi tycker att det är en självklarhet, herr talman, att det är Nato som ytterst sett garanterar säkerheten i vår del av världen. har ett nära samarbete med Nato. Vi är partner, vilket är jättebra. anser dock att vi i måste uppgradera detta så att vi blir en fullvärdig medlem. Jag brukar säga så här, vilket egentligen är en självklarhet: Det är bättre att förbereda sig med sina vänner än att behöva improvisera om det värsta skulle hända. Om vi blir en fullvärdig medlem i Nato skulle vi kunna ha en gemensam försvarsplanering. Det är en stor skillnad mot det vi har . Ett Natomedlemskap gör att paragraf 5 gäller om en ömsesidig försvarsförpliktelse. Det skulle på allvar stärka trygghet, och det skulle också hjälpa våra grannländer. Det är väldigt viktigt och skulle underlätta för om de blev angripna. Om Nato ska kunna hjälpa dem behöver svenskt territorium användas. Detta skulle ge en förutsägbarhet, och det är något som utredaren också konstaterade . Han sa att ett svenskt medlemskap i skulle bli konfliktavhållande. Det skulle hjälpa både oss och omvärlden, och det är en uppfattning som driver och hoppas få se genomförd. När det gäller är vi i för ett utökat samarbete inom EU, men det ska vara ett komplement och inte något som är i stället för Natomedlemskap. Det ska inte konkurrera med Nato. Det är dock ett faktum att oavsett administration sannolikt kommer att vara mer inriktade på . Därför måste vi i ta ett ökat ansvar för vår egen säkerhet. Detta för oss in på att i likhet med Natoländerna måste se till att satsa av bnp. satsar minst av , och det är inte hållbart, herr talman. Vi kommer inte att kunna betala räkningarna, och vi kommer inte att kunna genomföra de förstärkningar av vår försvarsförmåga som krävs. Detta är en väldigt viktig del i att förstå hur vi kan svara upp – se oss själva i spegeln, se våra vänner i ansiktet och göra vår del. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 och vi har ett nära försvarssamarbete, herr talman, vilket är väldigt bra. Vi tycker att det ska utvecklas. Det står i betänkandet: ”har uttalat en Natooption som innebär att landet upprätthåller möjligheten att söka medlemskap i och noggrant ger akt på förändringar i sin säkerhetspolitiska miljö. … försäkrar sig om att inga praktiska hinder ska uppstå vid en eventuell anslutning till Nato.” Detta är inga konstigheter, herr talman. Om vi ska ha ett nära samarbete med , vilket vi ska, bör vi rimligtvis ha samma hållning. Detta är inte rocket science, utan det är en naturlig del i ett samarbete. Viktigast av allt, herr talman, är att det skulle öka säkerheten. En svensk-finsk Nato-option skulle höja tröskeln för en eventuell angripare, och det är det som är bottom line. Det är därför vi driver detta; det som driver är att vi ska öka tryggheten. Som jag inledde med ser vi en tuffare säkerhetspolitisk miljö. Då måste göra sitt, och vi måste stärka tryggheten. Vi måste stärka vår egen förmåga att agera innan huset brinner ned, om det värsta skulle hända – om en kris skulle bli ett krig. Vi skulle också behöva söka ett Natomedlemskap, det vill säga uppgradera vårt nuvarande partnerskap. Vi behöver också utveckla samarbetet med – och i likhet med dem ha en Nato-option. 27 (L): Vi har under de gångna sex åren med den rödgröna regeringen ingått både bilaterala och trilaterala försvarssamarbeten med . Vi har blivit guldpläterade partner och gått in i JEF, Joint Expeditionary Force. Vi deltar i EI2, det europeiska interventionsinitiativet. Som ledamoten var inne på tidigare placerar vi nu också regementen i linjen Trøndelag och – allt i syfte att underlätta eventuell hjälp. har ingått fler bilaterala avtal med Natoländer än någon annan tidigare försvarsminister. får jag frågan från journalister vad kan göra för att fördjupa sitt samarbete med Nato, herr talman, och då brukar jag svara att det inte finns något mer att göra om inte Nato kommer på någonting nytt. Därför är just medlemsperspektivet en logisk fortsättning på den politik som regeringen har bedrivit, herr talman, men det är min uppfattning att man avstår av såväl partiinterna som inrikespolitiska skäl. I säkerhetspolitiken tror jag att analytiker och länder tar fasta på vad olika länder gör snarare än vad de säger. Som har varit inne på tror jag inte att det är någon som helst överraskning att vi av uppfattas som en del av den västerländska säkerhetsgemenskapen. Problemet blir dock att man då landar i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland där man å ena sidan inte har några försvarsgarantier och å andra sidan inte heller någon trovärdig alliansfrihet. sa tidigare att säkerhetspolitiska linje ligger fast. Jag studerar regeringsförklaringarna väldigt noga, och jag tror mig kunna konstatera att det har skett förändringar på en del punkter i stort sett . Jag blir lite förundrad när redogör för den linje som ligger fast utan att ens nämna den solidariska säkerhetspolitiken. För övrigt är den försvarsuppgörelse som Liberalerna tillsammans med har ingått med regeringen inte en del av januariavtalet; den ligger helt separat. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Min fråga till är: Om nu över huvud taget inte ska uttala sig om säkerhetspolitiken, varför skickar regeringen då dessa texter hit? Jag yrkar bifall till reservationerna 7 och 10. 28 (MP): Världen förändras – i många avseenden långsamt, men ibland går det väldigt fort. Vi ser en utveckling både i och i världen som har präglats av tvära kast, och året vi snart lämnar bakom oss är ett tydligt exempel på det. I pandemins spår är det mycket som har förändrats, och än är det en bit kvar innan vi står på andra sidan. Det är dock inte bara pandemin som har överraskat oss. En alltmer nyckfull amerikansk president hotar själva fundamentet till demokratin, nämligen tilltron till fria och rättvisa val. Vi har även överraskats av utvecklingen i länder i vårt närområde där kampen för demokratiska och mänskliga rättigheter måste föras allt hårdare – nu senast med hot om indragna budgetstöd från EU. Vi vet också att hotet från klimatförändringarna är överhängande; bara har det kommit flera oroväckande rapporter. Coronakrisen kom oväntat, men klimatkrisen gör det inte. När beredskap, krisinsikt och katastrofläge har stått högt på den inrikespolitiska dagordningen är det varken vapen eller pansarvagnar som har efterfrågats, utan det blir allt tydligare att vårt samhälles sårbarhet handlar om någonting helt annat. Vårt sätt att se på säkerhet i ett bredare perspektiv måste följa med denna nya tid och de utmaningar vi ser, men vi måste även ta de militära hoten och maktambitionerna på allvar. Alla önskar vi väl oss en värld utan vapen och utan krig, där friheten är för alla och där kampen för demokrati och mänskliga rättigheter är vunnen överallt och för alltid. Men det är inte så världen ser ut – snarare raka motsatsen. I stället för en allt fredligare värld, som vi såg , är nu antalet konflikter på uppgång. Instabiliteten har ökat runt om i världen, och även i vårt närområde. Hotet från alltmer totalitära regimer i vår närhet, eller långt borta, är allvarligt och finns ständigt närvarande. Det måste vi agera på. Svaret på de militära hoten är upprustning av det nationella försvaret liksom fördjupade internationella samarbeten men också diplomati och konfliktförebyggande på alla plan. Liksom vi står inför ökad militär upprusning påverkas också säkerhet av hybridhot, cyberattacker och gränsöverskridande terrorism.