prot · H709137 · 2020-06-11 00:00:00 — Här är det viktigt att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Det är också bra att revideringen av industriutsläppsdirektivet tas upp som en del i att möjliggöra ökad cirkularitet och bidra till det giftfria kretsloppet. Vi efterfrågar i detta sammanhang att ekodesignkravet utökas till fler produktgrupper. Produktens hela livscykel bör beaktas, och det bör i större utsträckning ställas krav när det gäller teknisk livslängd, återvinning, reparerbarhet, vattenanvändning, utsläpp i miljön, information kring farliga ämnen och liknande. Men den gröna given handlar också om att bygga och renovera på ett energi- och resurseffektivt sätt. I detta sammanhang vill jag framhålla att ett ökat byggande i trä kan bidra till att man uppnår klimatmålen. Det bidrar också till ökad kolinlagring med mera. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given Så kommer då ett av de områden som kanske engagerar mig mest i den gröna given, nämligen från jord till bord eller Farm to Fork. Inte minst under pågående kris har många utmaningar visat sig när det gäller vår självförsörjningsförmåga. Jag tänker på tillgången till mat, drivmedel och andra insatsmedel, till exempel gödsel. , med den svåra torka som var då, visade på sårbarheter av olika slag. Men den här krisen har visat på andra utmaningar i vår förmåga att försörja oss. Från jord till bord och från producent till konsument handlar om robusthet i hela livsmedelssystemet. har en livsmedelsstrategi som handlar om ökad konkurrenskraft, ökad produktion, export, ett hela-landet-perspektiv, tryggare livsmedelsförsörjning – ja, i princip mycket av det som vi känner igen i Farm to Fork eller från jord till bord. har ett av världens renaste lantbruk, och vi har kommit långt på många sätt när det gäller ansvarsfull användning av växtskyddsmedel och djurskydd. EU aviserar en handlingsplan för att minska användningen av skadliga växtskyddsmedel. EU bör beakta att växtskyddsmedel har en mycket stor påverkan på och betydelse för livsmedelsproduktionen. Handlingsplanen bör då ha fokus på förslag som stimulerar innovationer i fråga om hållbara växtskyddsmedel och ny teknik. För är det särskilt viktigt att EU sätter fokus på att minska användning av antibiotika och därmed också riskerna. God djurhållning är ett viktigt verktyg för att nå det målet. Här är redan bäst i EU. ser gärna att hela EU:s djurskyddslagstiftning görs om, eftersom den är både bristfällig och föråldrad. Den har inte varit prioriterad , och det finns ny forskning och nya rekommendationer som visar att man borde göra om den. har man många olika direktiv uppdelat på olika djurslag som ger olika regler i olika medlemsstater. Det ser alltså väldigt olika ut. Genom att samla det i en djurvälfärdslag under ett paraply med miniminivåer får vi ett mer enhetligt skydd med tydligare ansvarsutkrävande för en hållbar livsmedelsproduktion. Under det här året har det till exempel tagits fram nya rekommendationer från Efsa för nya rutiner inom slakt liksom för temperatur och utrymme som krävs för att garantera djurens välfärd vid transport. Det visar att lagen borde uppdateras, och det är till och med så att Europeiska revisionsrätten håller med oss om detta. Utskottet vill, precis som Farm to Fork, se satsningar för att locka fler unga till lantbruket genom främjande av utbildning och kunskapsspridande. När en harmoniserad beräkningsmetod och definition av matsvinn finns på plats bör strategin också omfatta ett mål för att minska matsvinnet i EU – något som är viktigt för . Jag vill också likt tidigare talare peka på som man avser att ta fram, eftersom den förra löper ut . Den bör formuleras så att den främjar en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor värnas även fortsättningsvis. Skogen har väldigt många olika användningsområden, inte minst kopplat till träbyggnation, som jag redan nämnt, biodrivmedel och byggande över huvud taget. Det är så många delar, och det är viktigt att vi kan bruka skogen på ett alltmer hållbart sätt och även ta ut mesta möjliga av det som går att göra. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given Bioekonomistrategin bör fortsätta att göra det möjligt att ersätta fossilintensiva material och bränslen med förnybara, biobaserade alternativ. Nästa vision, en nettonollutsläppsvision, handlar dels om att, som redan föreslagit, presentera en handlingsplan för högfluorerade ämnen, så kallade PFAS, dels arbeta vidare med ytterligare begränsningar enligt Reach för PFAS. Man bör även vidta åtgärder för att minska utsläppen av läkemedel i vår miljö. Vägen framåt handlar också om att mobilisera forskning och främja innovation liksom dess implementering för att uppnå den gröna givens intentioner och ambitioner. Här finns fyra så kallade gröna-given-uppdrag. Ett exempel handlar om klimatsmarta städer som ska vara djärva, peka ut tydliga mål och mobilisera resurser. En annan viktig del handlar om AI-strategin. Här behöver EU:s medlemsstater tillsammans se till att databaserad innovation blir en viktig del och att den potential som finns för tillämpning inom de gröna näringarna tas till vara i Europeiska unionen. handlar det om oss EU-medborgare och vårt engagemang i klimatpolitiken. Kommissionen avser att arbeta för att regioner, städer, civilsamhälle och näringsliv ska involveras mer i klimatomställningen. Tillsammans formar vi den miljö som våra barn och barnbarn ska växa upp i. Det vill till att vi lägger manken till! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också passa på att önska talmannen och hela miljö- och jordbruksutskottet både här inne och där ute en riktigt skön sommar. Var rädda om er, fortsätt att tvätta händerna och håll avståndet! 130 (S): Vi debatterar den gröna given, och jag vill börja med att yrka bifall till miljö- och jordbruksutskottets förslag till beslut. I såväl som i andra länder försöker högerpopulistiska partier att vinna röster i klimatdebatten. Genom att förneka klimatförändringarna eller påstå att det finns en intressekonflikt mellan ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling spelar man på väljarnas rädsla för omställning i syfte att splittra vårt samhälle och öka misstron mot andra partier. Vi socialdemokrater vet dock av historiska erfarenheter att omställning och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Därför välkomnar vi EU:s förslag om en ny grön giv, där en rättvis klimatomställning står i fokus och inga människor lämnas efter. presenterade kommissionen sin gröna giv med målet om att EU ska bli klimatneutralt till 2050. Det är en omfattande och viktig färdplan som tar ett helhetsgrepp för att EU ska kunna ställa om till ett hållbart samhälle, som vi stärker konkurrenskraften och ökar vår ekonomiska tillväxt. Färdplanen innehåller också förslag på strategier på olika områden som har stor påverkan för de globala utsläppen och som ska underlätta vår övergång till ett klimatneutralt . Bland annat föreslås en strategi för en hållbar och smart mobilitet i syfte att minska transportsektorns utsläpp. Ett viktigt område är nollutsläppsvisionen för en giftfri miljö. Man föreslår också en ny livsmedelsstrategi som kommer att öka produktionen av ekologiska livsmedel och underlätta hållbara och hälsomässiga livsmedelsval för konsumenter. Vi måste tillvarata de möjligheter som en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi medför. I det arbetet är både den nya industristrategin och handlingsplanen för en cirkulär ekonomi oerhört viktiga för att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given Som en del i arbetet att satsa på klimat- och resursföregångare kommer EU att satsa särskilt på nyckelteknologier, som man hoppas ska kunna leverera genombrott och tas upp av marknaden. Ett exempel på en sådan nyckelteknologi är Hybrit, den svenska satsningen på fossilfritt stål. Ett annat område där svensk forskning ligger långt framme är batterier, vars säkerhet, hållbarhet och återvinningsbarhet ska öka. Vidare föreslår kommissionen en gränsjusteringsmekanism för koldioxid. Det kan vara ett viktigt verktyg för att undvika orättvis konkurrens genom att priset på importerade varor i unionen då kan spegla de miljö‑ och klimatkrav vi ställer på vår egen produktion. är det viktigt att betona att en sådan mekanism med syftet att säkerställa att importpriser återspeglar produkters koldioxidinnehåll fungerar som just en klimatåtgärd och inte utvecklas till en konventionell importtull. Det är därför angeläget att effekterna på handel och konkurrenskraft, inklusive förenligheten med , noga analyseras i arbetet med utformningen av denna mekanism. som den globala medeltemperaturen ökar ser vi att arter dör i en allt snabbare takt. De här två kriserna hänger tätt ihop. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för människor, djur och hela ekosystem. En minskad biologisk mångfald förvärrar dessutom effekterna av klimatförändringarna. Det går alltså inte att lösa den ena krisen utan att ta hänsyn till den andra. Båda frågorna kräver ett globalt samarbete. Färdplanen presenterades innan coronapandemin spred sig över världen. höjs röster på högerkanten om att tiden inte är rätt att vässa klimatmålen och ställa om EU och att det finns en målkonflikt mellan klimatomställning och ekonomisk tillväxt. Till de rösterna vill jag understryka att den gröna given är en tillväxtstrategi och att utsläppsminskningar inte skadar ekonomisk tillväxt. EU minskade sina klimatutsläpp som ekonomin växte . Det är med andra ord fullt möjligt att minska utsläppen som den ekonomiska tillväxten ökar. Ett av de bärande förslagen i färdplanen är att EU ska bli klimatneutralt till 2050. Det är ett oerhört viktigt förslag. Lagstiftningen i klimatramverket till 2030 ska också ses över och skärpas. Det gäller framför allt inom EU:s utsläppshandelssystem och förordningen om ansvarsfördelning för utsläpp av växthusgaser. Ökade klyftor, fattigdom och orättvisor bidrar till en minskad legitimitet för demokratin och för politikens förmåga att lösa svåra samhällsproblem. För oss socialdemokrater är en rättvis klimatomställning som bygger på att människor inte lämnas efter utgångspunkten för vår globala klimatpolitik. Åtgärderna som krävs för att minska klimatpåverkan varierar mellan regioner, ekonomiska sektorer och individer. En del människor kommer att behöva genomgå en större omställning än andra, och det är viktigt att de kan se hur också de kan få bättre och rikare jobb och liv efter att de har ställt om. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given För att nå en rättvis omställning föreslår kommissionen en Just Transition Mechanism som en del av hållbara investeringsplan. Den mekanismen kommer att fokusera på de regioner som står inför störst svårigheter i arbetet med att bli fossilfria. Mekanismen föreslås finansieras delvis genom EU-budgeten och delvis genom Europeiska investeringsbanken. Målet är bland annat att skydda arbetare och dem som drabbas hårdast inför eventuella sociala effekter av klimatomställningen genom omskolning, vidareutbildning och jobb i nya sektorer. Den gröna given handlar om ett paradigmskifte. Det handlar om att en ny pakt behövs som kan samla medborgare, regioner, civilsamhälle och industri tillsammans med EU:s institutioner för att arbeta i nära samverkan. EU har den kollektiva förmågan att starta om sin ekonomi och sitt samhälle för att slå in på en mer hållbar bana. En rättvis klimatpolitik måste alltid inbegripa en strategi även för ekonomisk utveckling och socialt hållbar utveckling. Vi måste forma en klimatpolitik som innebär utveckling där alla kan se förbättringar i sina liv. Den måste ha en demokratisk medverkan och bygga på människors delaktighet. Den gröna given är svar på de många utmaningar som vi tillsammans med resten av världen står inför. 131 (V): inledde sitt anförande med att slå fast att insikten om hur bra den gröna given kan bli är viktig, och det borde vara en grundläggande ingång i vårt arbete med den gröna given. Om det bara handlar om ton och ett leende kan jag också le, men inte för att den gröna given så som den ser ut är så fantastiskt bra och tillräcklig utan i stället över det engagemang som finns hos befolkningen runt om i för ett starkare klimatarbete. Det är en kamp jag med glädje kan le åt . Vi i har sedan början av arbetet med den europeiska gröna given varit oroliga för att slutprodukten inte kommer att ta oss hela vägen fram till vårt mål. Det är en oro som vi fortfarande har. Med EU:s gröna giv ges en möjlighet att ta sig an den globala uppvärmningen och utarmningen av den biologiska mångfalden. Tyvärr har vi inte sett att de åtgärder som vidtagits är tillräckliga för att nå målen i bland annat . Därför är det viktigt att som ett föregångsland i miljö‑ och klimatarbetet visar att man vill ha tydliga och långtgående handlingsplaner som verkligen bygger ett ekologiskt hållbart samhälle. Klimatforskarna har gett oss för att drastiskt minska våra utsläpp – annars riskerar vi irreversibla konsekvenser. För att klara den omställning som krävs kan vi inte fortsätta som vanligt. Vi behöver göra stora grundläggande förändringar i hur vi strukturerar våra samhällen likaväl som vår ekonomi. I detta utlåtande redovisar sin syn på ingång till förhandlingarna kopplat till den europeiska gröna given. För hade det varit önskvärt att stått upp för skarpare mål och åtgärder. I arbetet som vi har framför oss kommer vi att presentera sådana åtgärder. Grundläggande är att vi ser att målen behöver nås snabbare, och därför behöver de skärpas för att ligga i linje med 1,5-gradersmålet. Till 2030 vill vi se en minskning om och sedan en tydlig plan för att nå målet till 2040. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given Transporter är en stor del av omställningen. Utlåtandet tar inte alls upp kollektivtrafikens roll – detta trots att vi behöver minska vårt resande och övergå till cirkulär ekonomi där inte alla äger allt för sig själva. Till exempel äger färre personer egna bilar, och i stället delar de bil eller åker kollektivt. I det här scenariot är det kollektiva resandet avgörande för både korta och långa distanser. Det kollektiva resandet ska vara en faktor för en rättvis omställning då det i högre grad kan vara tillgängligt för alla. Det är nödvändigt att resandet med bil och flyg minskar. Den gröna given bör innehålla ett mål om detta. kommer också förslag runt om i , bland annat från , där man vill se ett förbud mot resor där resenären får betala mindre än vad resan faktiskt kostar. I finns ett krav på att för att få sitt coronastöd ska bolaget inte flyga på sträckor där det tar mindre än två och att åka med tåget. Det är förslag i rimlig riktning. För att klara våra transportmål kommer det att krävas massiva investeringar i järnväg, kollektivtrafik och sjöfart, och det kräver en infrastruktur för bilismen som ger låg klimatpåverkan. Därför är det viktigt att de finansiella stöd som ges med anledning av coronakrisen, och även i andra fall, utformas så att de är förenliga med de klimat- och miljövillkor som finns. Att ge subventioner till fossila transportslag borde inte ligga i tiden. När det gäller skrivningarna i utlåtandet om jordbruket skulle vilja se en tydligare koppling till den lågpåverkande, lokala och småskaliga produktionen. Fokus är på de stora gårdarna och industrijordbruket, och det är också dit de stora ekonomiska stöden går. menar att en prioritering av den lokala produktionen ska återspeglas i den svenska förhandlingen om den gröna given. Inriktningen bör bara en generell minskning av EU:s stödmedel till jordbruket och ett kvarvarande jordbruksstöd som stimulerar just den lokala produktionen med hög miljöhänsyn och en god djurvälfärd. Den svenska djurhållningen har rum för förbättring, men den är i ett EU-perspektiv bra. Och än mer behöver den förbättras i EU:s övriga medlemsländer. I det här sammanhanget menar att det är viktigt att vi trycker på och ger djurvälfärden en betydande plats i förhandlingarna. Det spelar roll för att vi ska kunna ta fram sjyst producerade livsmedel och som ett led i att minska smittspridningen och antibiotikaresistensen. Djurtransporterna inom EU måste regleras tydligare för en starkare djurvälfärd. Den industriella djuruppfödningens negativa effekter för klimat, djurs välmående och smittspridning måste begränsas och småskalig produktion stimuleras. står nu bakom målet att skydda av världshaven till 2030 efter ett initiativ av . Haven är högst relevanta när vi inom ramen för den gröna given diskuterar bland annat den biologiska mångfalden. EU är också en förhandlingspart när det kommer till att ta fram ett nytt internationellt havsavtal, och EU:s syn på haven spelar roll. Med en av längsta kuststräckor borde vara en förespråkare av ett starkt skydd av haven och deras resurser. I slutändan finns mycket att kommentera om den gröna given. Mycket har sagts . Tillfälle kommer att ges allteftersom strategierna presenteras att gå in mer i detalj. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given I slutändan handlar det om att den gröna given inte kommer att bli särskilt grön om vi inte är beredda att göra verkliga förändringar. Det är förändringar som kan tyckas obehagliga, men i det här fallet är alternativen mycket värre. Om vi inte gör något eller gör för lite kommer vi att ångra det i efterhand. 132 (L): Ja, debatterar vi utskottets utlåtande gällande meddelande om den europeiska gröna given. Jag vill uppmärksamma att Liberalerna har ett särskilt yttrande som rör energipolitiken. I övrigt står vi bakom utlåtandet. Liberalerna vill att EU ska bli världens bästa klimat- och miljöorganisation. Med en befolkning på 450 miljoner kan vi tillsammans göra det mycket mer effektivt än vad medlemsländerna kan göra på egen hand, vart och ett för sig. Den gröna given är en ny tillväxtstrategi för EU, och det tycker vi är bra. Den är även en viktig del av kommissionens strategi för att genomföra FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. För att genomföra den europeiska gröna given finns det behov av att ställa om politiken för energi, ekonomi, industri, produktion, konsumtion, storskalig infrastruktur, transporter, livsmedel, jordbruk, byggverksamhet, skatter och socialpolitik. Det finns många liberala förslag med i den gröna given: hållbar handel och klimatbistånd, ett gemensamt pantsystem, ökat skydd av biologisk mångfald, snabb utfasning av stöd till fossila bränslen, att sjöfarten ska betala för sina utsläpp, starka åtgärder mot överfiske och mycket annat. Klimatförändringar och miljöförstöring kräver globala lösningar. Handelspolitik och andra utrikespolitiska medel kan främja hållbar utveckling också i andra delar av världen. är det multilaterala ramverk som ska göra det möjligt att bekämpa klimatförändringarna. Miljö- och jordbruksutskottet lyfter fram flera viktiga perspektiv i beredningen av utlåtandet från kommissionen. Vi har försökt hitta en gemensam nämnare för olika partier och lyfta fram det som vi tillsammans anser vara viktigt för . En fråga som ännu inte nämnts i debatten men som miljö- och jordbruksutskottet lyfter fram är kvinnors och mäns perspektiv i klimatfrågan. Kvinnors och mäns klimatpåverkan skiljer sig åt, skriver miljö- och jordbruksutskottet i sitt utlåtande, och det gör även hur de i sin tur påverkas av klimatförändringarna. Därför anser miljö- och jordbruksutskottet att EU:s gröna giv måste genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv såväl i analysfasen som i genomförande- och uppföljningsfaserna. Det pågående utbrottet av covid-19, som nämnts i debatten, har inte bara påverkat människors hälsa utan också skapat en ekonomisk kris såväl i hela EU som globalt. Utskottet anser att den gröna given behöver vara utgångspunkten i EU:s återhämtningsarbete. Utskottet välkomnar det förslag om en europeisk klimatlag som aviserats i meddelandet om den gröna given. EU:s mål för minskning av växthusgasutsläpp till 2030 bör skärpas till jämfört med och vara i linje med 1,5‑gradersmål. Detta skärpta mål bör enligt utskottets uppfattning skrivas in i den europeiska klimatlagen. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given Utskottet anser vidare att målet om nettonollutsläpp till bör gälla såväl för EU som helhet som för varje enskild medlemsstat på nationell nivå. Det är viktigt med giftfria kretslopp. Produktens hela livscykel bör beaktas, och det bör i större utsträckning ställas krav på teknisk livslängd, återvinning, vattenanvändning, utsläpp till miljön, informationskrav kring farliga ämnen och liknande. Det behövs ett konsumentperspektiv i dessa frågor. Det är viktigt med kunskap om innehållet i det återvunna materialet och att det är av hög kvalitet så att det bidrar till giftfria kretslopp. När det gäller byggande och byggnader är det bra med ett ökat fokus på cirkulär ekonomi, men det saknas perspektiv på giftfria kretslopp i kommissionens förslag till handlingsplan för cirkulär ekonomi. Det lyfter miljö- och jordbruksutskottet upp som en viktig fråga. Det är viktigt att förbättra och utöka informationen om byggprodukters innehåll, också för den cirkulära ekonomin. Det är även viktigt att underlätta spårbarheten av ämnen eller material i byggprodukter som kan komma att bli problematiska vid avfallshantering och materialåtervinning. Många har varit inne på frågan om djurskydd. Jag vill också framhålla vikten av kontroll av efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen och reglerna för antibiotikaanvändning, som måste förbättras i hela EU. Vad gäller bevarande och återställande av ekosystem och biologisk mångfald har partierna lite olika uppfattningar. Kommissionen avser att presentera ett förslag om en strategi med mål för biologisk mångfald efter 2020. Det välkomnar vi i Liberalerna. Vi välkomnar också att kommissionen tar fram en ny skogsstrategi för EU för att ersätta den nuvarande. Vår utgångspunkt är ett hållbart skogsbruk som ska omfatta brukande men också skydd av skog som jämbördiga mål. Att mobilisera forskning och främja innovation är en hjärtefråga för Liberalerna. Forskning och innovationer och deras implementering kommer att ha stor betydelse för att uppnå den gröna givens ambitioner. Liberalerna menar att EU kan och ska spela en större roll i återhämningen efter covid-19. Vi är därför beredda att välkomna en större EU-budget, men enbart om den innehåller en kraftig omprioritering mot klimat, forskning, tillväxt och konkurrenskraft. Liksom Århuskonventionen utgår vi från att vi alla har skyldigheter inför kommande generationer att skydda och bevara miljön. Det är viktigt att medborgarna i EU har rätt till miljöinformation, har rätt att delta i beslutsprocesser och har rätt till rättslig prövning i enlighet med Århuskonventionen. Vi delar mening att Århuskonventionen är viktig. Den pågående pandemin drabbar många människor i och i världen. Vi påminns alla om hur människors liv och hälsa påverkas, hur företag drabbas, hur folk på arbetsmarknaden drabbas – ja, omfattningen är betydande och enorm. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given En oväntad effekt av pandemin är att vi ser naturen återhämta sig och djurlivet återvända till miljöer där de inte funnits på bra länge – på gator, i parker och i hav. Vi ser bilder från fönster i skyskrapor där man plötsligt ser horisonten tack vare att smogen har lättat, och vi påminns om att naturens resurser inte kan tas för givna. Vi måste skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling och ett cirkulärt samhälle. Vi ska inte återgå till det som var utan fortsätta framåt, men i en ny hållbar riktning. Vi måste ställa om vårt samhälle. Runt om i världen kommer små tecken på att pandemin ger naturen lite andrum. EU:s gröna giv och våra nationella beslut ger möjlighet för att ta nya språng mot ett långsiktigt hållbart samhälle med grön tillväxt.