prot · H70977 · 2020-02-19 00:00:00 — I rapporten landade vi bland annat i att fler bedömningsgrunder skulle ge en bättre måluppföljning och att regeringen ska motivera sina bedömningsgrunder. Gruppen såg också en fortsatt förbättringspotential i hur regeringen redovisar resultat till . Där framhöll gruppen verksamhetslogik som en metod för att utveckla resultatredovisningen. Tillämpning av denna logik kan tydliggöra var glappen finns i redovisningen och hur de kan överbryggas. Metoden kan bidra till att få ihop helheten, där de resultat som uppnåtts med hjälp av olika insatser ställs i fokus. På så sätt kan vi komma ett steg närmare att beskriva effekterna av den genomförda politiken, för vi konstaterade också att det inte är lätt att beskriva effekter av genomförd politik – men det går att göra. När det gäller betänkandet ser vi även att regeringen delvis instämmer i att regeringens styrning inte är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Regeringen gör dock bedömningen att det är låg risk att utfallet inte blir som förväntat. Utskottet välkomnar särskilt granskning i ljuset av den förvaltningspolitiska utvecklingen, där bland annat tillitsbaserad styrning och principen om armlängds avstånd är begrepp som utreds. Utskottet delar regeringens bedömning att styrningen inom kulturområdet är komplex utifrån dess bredd i verksamhets- och finansieringsformer. Utskottet noterar att inga målkonflikter har uppstått under den aktuella granskningsperioden och att dokumentation av de årliga dialogerna enligt är en värdefull kunskapsresurs i regeringens styrning. Utskottet delar därmed regeringens bedömning att styrningen är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Vi ser nu att regeringen går vidare och utvecklar styrningen genom bland annat Myka, Myndigheten för kulturanalys, som i sitt regleringsbrev har fått i uppdrag att se över de 30 gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet i regeringens resultatredovisning till och föreslå förändringar. Förslaget bör avgränsas till verksamheter med statlig finansiering och fokusera på väsentliga resultat och effekter. Uppdraget ska redovisas . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. 123 (M): Mina utskottskollegor har på lite olika sätt men i båda fall utmärkt beskrivit betänkandet vi har framför oss att debattera, nämligen kulturutskottets betänkande 5 Styrning av kulturområdets institutioner. Det baseras som sagt på den granskning som gjort av regeringens styrning av olika institutioner inom kulturområdet . Styrning av kulturområdets institutioner Granskningen i sig är ganska teknisk till sin natur men principiellt intressant till sin karaktär. Det är bra läsning – väldigt bra, skulle jag vilja säga – för den som vill sätta sig in i olika ägarformer, statliga och icke-statliga, och förhållandena dem emellan. Som framhållits har kulturområdets institutioner många olika ägarformer. Statliga myndigheter och statliga bolag, ekonomiska föreningar, ideella föreningar – ja, det är en flora av olika ägarformer. ska kulturpolitiken – därom råder stor enighet mellan partierna – präglas av det vi kallar autonomi eller principen om armlängds avstånd för att ge kulturen det fria utrymme för konstnärligt skapande som ju är själva själen i den kulturella verksamheten. Detta är ett förhållningssätt som måste innehålla ett stort mått av tillit – precis den tillitsbaserade styrning som tog upp här. Därför, fru talman vill jag gå in från en annan vinkel – inte med en sådan vacker odyssé genom det värmländska landskapet som den bjöd på här, som nästan fick en att vilja sätta sig på tåget och fara dit direkt, men jag vill stanna vid detta med tillit. Jag vill, fru talman, ta med de närvarande i kammaren och dem som lyssnar på en resa i tanken till gårdagskvällens upplevelse. Några av oss av där. Jag ska försöka beskriva den känsla och den fantastiska stämning som rådde i , där Postkodlotteriet tog emot sina förmånstagare och delade ut till dem. Många av dem verkar inom kulturområdet, området för vår politik, inom idrott och andra områden. Att befinna sig bland sådana människor och i en sådan stämning, full av patos och drivkrafter att på olika sätt och med olika medel och inriktningar förbättra vår värld på olika sätt, var och är en ynnest. Det är ett engagemang som ofta går utöver det vanliga, något vi ser inom alla möjliga kulturella verksamheter. Det var underbart att få se företrädarna för många av dessa organisationer när de fick ta emot till sina verksamheter. Det som är utmärkande för dessa pengar, till skillnad från det kanske lite fyrkantiga när man har styrning från staten vad gäller olika kulturområdesinstitutioner, är att de inte är villkorade. Det finns stor tillit mellan givare och mottagare när det gäller att man på bästa sätt, efter eget skön, använder dessa medel till gagn för dem man arbetar med och för. Det, fru talman, för mig tillbaka till rekommendationer, regeringens svar och utskottets slutsats. Självklart är det stor skillnad när det gäller hur man hanterar statliga medel, skattebetalarnas hårt förvärvade pengar. Vi som fördelar dem har självklart ett ansvar att se till att de hanteras på rätt sätt och att vi får en redovisning av hur de hanteras. Det är skillnad också inom kulturområdet via det som är myndigheter men också för dem som erhåller statliga medel, som utgör den här av alla möjliga andra ägarformer. Tillitsbaserad styrning ska vara grundläggande. Om detta har vi debatterat och kommer att debattera framöver, för det är en definitions- och förhållandefråga och också en delikat fråga inom vårt område. Vi vill ha en så fri kultur som möjligt. Styrning av kulturområdets institutioner lyfter, fru talman, i sin granskning framför allt fram två olika rekommendationer i relation till statliga bolag. De gäller det som beslutas på bolagsstämman och även i förhållande till stiftelser. har inte funnit anledning att landa i någon annan slutsats än den som majoriteten i utskottet har landat i, det vill säga att man pekar på och lyfter fram rekommendationer och uppmanar regeringen att ta dem i beaktande. Detta är faktiskt väldigt viktigt. Även om det inte , enligt de påpekanden som har gjort, föreligger några konkreta exempel på konflikter kan ju sådana faktiskt uppkomma . Ponera till exempel, fru talman, att , som ju är en stiftelse, av olika orsaker skulle behöva avyttra verksamheter, exempelvis . Vad är det då som gäller? Är det stiftelsens förordnanden och stadgar eller, eftersom man erhåller statliga medel, regeringens riktlinjer för detta, om avyttrandet skulle stå i strid med regeringens riktlinjer? Jag rekommenderar starkt läsning av grundliga granskning om man är intresserad av en principiellt väldigt viktig fråga. Vi delar som sagt den slutsats som majoriteten i utskottet har dragit. Jag kommer att följa denna fråga väldigt noga framöver, ur många olika aspekter. 124 (MP): Kulturområdet skiljer sig från andra politikområden på flera sätt genom att det består av många små institutioner organiserade på en rad olika sätt, som myndigheter, föreningar, stiftelser och statligt ägda bolag. Förklaringen till detta ligger delvis i områdets långa tillkomsthistoria. Vissa av våra kulturinstitutioner har mycket gamla anor. , och bildades alla , vilket gör dem till några av världens äldsta fortfarande existerande förvaltningsorgan. Detta är helt unikt. Operan och bildades av , och både och tillkom . Det andra som utmärker kulturområdet är en ovanligt stark autonominorm, det som vi brukar kalla principen om armlängds avstånd. Armlängdsprincipen innebär, som bekant, att kulturpolitiken ska skapa goda förutsättningar för konstnärligt skapande men låta professionen ta ansvar för innehåll och kvalitet. har granskat om regeringens styrning inom kulturområdet lever upp till de kriterier som har ställt upp för styrning av statliga verksamheter. Granskningens slutsats är att regeringens styrning har blivit tydligare och mer resultatinriktad. Styrningen har ett långsiktigt perspektiv och är dokumenterad på ett bra sätt. Detta underlättar förstås möjlighet till kontroll och insyn. Styrning av kulturområdets institutioner Principen om armlängds avstånd är väl känd av såväl som kulturinstitutionernas företrädare. Däremot anser att styrningen inte är tillräckligt anpassad till de olika förutsättningar som gäller för bolag och stiftelser jämfört med myndigheter. Regeringen instämmer i stort i bedömningar och instämmer delvis i att regeringens styrning är otillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Utskottet delar regeringens bedömning att styrningen inom kulturområdet är komplex med tanke på områdets bredd i fråga om både verksamhets- och finansieringsformer. Vi ser också att inga målkonflikter har uppstått under den aktuella granskningsperioden. De årliga dialogerna mellan och verksamheterna är väl dokumenterade och en värdefull resurs i regeringens styrning. Vi välkomnar också den granskning av hur principen om armlängds avstånd fungerar i praktiken, på såväl nationell som regional och nivå, som Myndigheten för kulturanalys fått i uppdrag att genomföra under det här året. Detta kommer att ytterligare utveckla regeringens styrning av kulturområdet. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kultur och fritid för barn och unga § 20 Kultur och fritid för barn och unga betänkande 2019/20:KrU7 Kultur och fritid för barn och unga 125 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 4. Alla barn och unga har rätt till kultur och måste ges förutsättningar för att aktivt kunna ta del av och ingå i olika kulturverksamheter. En stor del av barns och ungas vardag är förhoppningsvis att hitta sin plats, sin utveckling och sig själv i skolan. Musik, film, teater och konst med mera är brobyggare mellan barn och unga men också över generationsgränserna. Att man kan hitta styrka, glädje och självförtroende genom kulturen är vi många som kan vittna om. När jag var liten var jag väldigt blyg. Men tack vare teatern växte jag som människa, och står jag här i talarstolen. Det tycker jag säger mycket om vad kulturen kan göra för oss människor. Att tillgängliggöra kultur är för en del av vårt partis övergripande arbete mot det växande utanförskapet. En stor del av vårt fokus ligger på alla barns och ungdomars rätt till kultur, och vi prioriterar särskilt barn och ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer. Vi ser att kulturen måste arbeta med att nå barn och unga från grupper som i lägre grad tar del av kulturyttringar. Ofta är det som människors intresse för kultur och konstnärligt skapande bäst kan tillvaratas och stimuleras. Och om inte kulturens breda innehåll skapar intresse hos barn och unga kommer såväl kulturarbetare som publik att saknas om ett antal decennier. Därför är jag stolt och glad över att mitt hemlän ända och oavsett politisk styrning erbjuder varje barn mellan att gå på två föreställningar via skolan. Där erbjuds dans, teater och musik av mycket hög kvalitet. Detta är en tydlig prioritering av resurserna i kultursamverkansmodellen. Barn och unga först! Kultur och fritid för barn och unga Kulturen har ett absolut egenvärde men är inte ett eget stuprör bland andra tydligt avgränsade politikområden. Vi måste se kulturen i ett tvärsektoriellt sammanhang; detta är en käpphäst som vi har i . Vi måste se och värna kulturens ovärderliga kraft som brobyggare inom och mellan generationer och över osynliga och synliga gränser, men också mellan unga i stad respektive på landsbygd. I rapporten 18 från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, framkommer tydliga skillnader avseende social inkludering. Unga på landsbygd och i utsatta områden upplever generellt lägre social inkludering än unga i städer. Detta nationella utanförskap måste tas på allvar. SKR och MUCF har undersökt ungas delaktighet och inflytande lokalt och regionalt. Rapporten, som kom alldeles , visar att ungas möjligheter att göra sina röster hörda har ökat, då de oftare får chansen att föra dialog med beslutsfattare. Det är gott så. Men ungas åsikter och kunskaper tas oftast inte med när beslut fattas på lokal nivå. Det brukar kallas skendemokrati när man ges känslan av att man har blivit hörd och att ens åsikter kommer att tas med i beslutsunderlaget men det alltså inte blir så. Så får det inte vara, och detta måste vi absolut förbättra. Det handlar egentligen mest om den lokala nivån, där man har nära till ungdomar och nära att lyssna in och ta med åsikter i beslutsunderlagen. Medie- och informationskunnighet, , är oerhört viktigt i dagens samhälle. Att kunna hantera, värdera och analysera information är också en förutsättning för att själv kunna ta plats och förmedla synpunkter och åsikter. Föräldrar, skola och bibliotek måste alla hjälpas åt i arbetet med ungas källtillit. Men kanske är det unga som har denna förmåga snarare än den äldre generationen, det vill säga vi som sitter här inne, som kanske i alltför stor utsträckning oreflekterat tar till oss information utan källkritik. Det är omöjligt att debattera kultur och fritid för barn och unga utan att nämna skolbibliotek och folkbibliotek. De har nog aldrig varit viktigare än . Bildning och källtillit är nycklar till ett inkluderande samhälle. I förslaget till nationell biblioteksstrategi finns ett förslag om att ett nationellt för skolbiblioteksfrågor ska inrättas för att ge kompetensutveckling till alla personalgrupper som i sitt yrke har kontakt med skolbiblioteksområdet. Här skulle man gärna vilja se att pedagoger i skolan och skolbiblioteken kan arbeta tillsammans för elevernas bästa och för deras bildning. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har ett viktigt uppdrag att bland annat fördela statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Det är därför av största vikt att organisationerna har en självständig och demokratisk uppbyggnad. Det är framför allt genom att man erbjuder konst och kultur via skolan som barn och unga nås. Skapande skola når barn och unga i den miljö där de befinner sig och där alla barn och unga ska finnas. bör man därför överväga om Skapande skola ska byggas ut. utvärderingar av Skapande skola har visat att en stor majoritet bland kommunerna regelbundet har använt sig av reformer med gott resultat. Min erfarenhet – jag har följt med två konstnärer på olika skolor – är att det blir många skratt, och det bygger broar mellan elever och vuxna. Att få självförtroende och använda sin kreativitet kan hjälpa den som har problem med skolarbetet. Kultur och fritid för barn och unga De kommunala kulturskolorna är också oerhört viktiga. Det är en frivillig verksamhet, men de flesta kommuner har en kulturskola . Det går inte att enbart med kloka ord betona vikten av kultur för barn och unga. Det måste ske i handling och i ekonomiska prioriteringar. Kulturanalys rapport bekräftar att offentligt finansierad kultur tillkommer grupper där föräldrarna har hög utbildning och höga inkomster. Vi moderater lovar inte allt till alla. Därför för vi moderater över resurser från kultur som i första hand konsumeras av vuxna till satsningar för barn och unga, inte minst i utsatta miljöer. De första stegen tog vi i och med budgeten . 126 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 3. Kultur och fritidsaktiviteter är grundläggande för barns utveckling och välmående. Kultur för barn handlar inte enbart om litteratur, musik, film, teater och tv-program. Det är också lek, pedagogik och barns syn på livet. Och lika viktigt som det är att det finns kultur att förmedla är det att barn får möjligheter och förutsättningar att skapa sig en egen. Skapande skola ger barn möjlighet att möta professionell konst och kultur i skolan. Det utgör ett komplement till skolans eget arbete, där barn och elever får ta del av olika sorters konst och kultur tillsammans med professionella kulturaktörer och inte minst får möjlighet att utveckla sin kreativitet. Tack vare mötet med professionell konst och kultur får barnen nya sätt att uttrycka sig på. Ett exempel på projekt är dansföreställning, där eleverna tillsammans med en dansare och pedagog fick skapa en föreställning som hade sorg som inspiration. Ursprunget kom från ett seriealbum av och personliga erfarenhet av att förlora en förälder som ung. Eleverna fick i grupp arbeta fram rörelser och skapa texter där man fokuserade mycket på relationer och tillit till varandra. Ett par frågeställningar var ”vad är saknad?” och ”vad är sorg?” Även museiväsendet har en viktig roll i att förmedla och tillgängliggöra kultur för barn och unga. Till exempel har vi i min valkrets vårt fantastiska Jamtli, vars barnperspektiv är ovärderligt. För på vilken annan plats kan man åka rutschkana genom ? En uppskattad del av verksamheten är öppna förskolan på Hackåsgården, som har som mål att levandegöra vår historia och där man leker sig till kulturhistoriska upplevelser. Kulturens roll för hälsa är något som har väckt allt större intresse. I då psykisk ohälsa är ett utbrett problem hos barn och unga finns det anledning att fundera på hur kultur kan användas som verktyg i arbetet med att motverka psykisk ohälsa. Ett exempel är kultur på recept, som kan användas som ett komplement till traditionella behandlingsmetoder. Deltagande i kulturella aktiviteter stimulerar sinnen och bidrar till en känsla av meningsfullhet och sammanhang. Tillgänglighet till kultur för barn och unga ska vara en självklarhet, oavsett var i landet man bor. Kultur och fritid för barn och unga Vår reservation i det här betänkandet rör ungas möjligheter att själva välja partner. Det finns inga regelbundna undersökningar om detta, vilket bör införas. Det är av stor vikt att vi får en klar bild över hur situationen ser ut och hur den utvecklas. För att kunna sätta in åtgärder för att hindra att unga tvingas gifta sig eller leva med någon de inte själva har valt är det viktigt att få grepp om situationen. Det är fortfarande svårt att hitta några undersökningar gjorda efter den som gjorde 2009, och mycket hinner hända . Därför är det av yttersta vikt att man börjar genomföra regelbundna undersökningar på det här området. 127 (V): slår fast att alla barn har rätt till kultur, både som utövare och som publik. Det är vi överens om här i kammaren. Men sedan skiljer det sig när det gäller hur vi tycker att det ska genomföras och hur mycket det får kosta. Bland de förslag vi har att ta ställning till finns en motion från som rör . Vi ser att är en mycket viktig aktör när det kommer till att erbjuda barn möjlighet att utvecklas inom ett konstnärligt uttryck. Från att ha varit musikskolor kan vi nu se att verksamheten i de flesta kommuner i landet har utökats till att bli kulturskolor. Runt 500 000 barn får möjlighet att delta i kurser. Det innebär en chans att hitta nya sätt att uttrycka sig, få utlopp för tankar och känslor, utveckla nya färdigheter, träffa vänner och få en fördjupad kunskap inom kulturellt skapande. Under den förra mandatperioden samarbetade vi med Socialdemokraterna och för att stötta upp kulturskolorna med nationella medel. Det var 100 miljoner som smörjmedel för att göra tillgänglig för fler. Det innebar att en del kommuner beslutade om att sänka eller helt ta bort avgifter. Andra satsade på att utveckla pedagogiken för att barn med funktionsnedsättningar skulle kunna delta på ett bättre sätt, och många provade nya sätt att söka upp grupper som inte brukar delta i . Vi var också med och beslutade om Kulturskoleklivet, som innebar en satsning för att utbilda pedagoger till . Och det bildades ett nationellt centrum för att sammanställa och sprida statistik och forskningsresultat, stötta utvecklingsprocesser och bidra till erfarenhetsutbyte. På många sätt var det en positiv period för . har de 100 miljonerna försvunnit och kommit tillbaka. Både stora och små kommuner har aviserat nedskärningar inom , och Skolinspektionen har ifrågasatt möjligheten att integrera i skoldagen. Det här är orosmoln som vi behöver hjälpa till att skingra. I vår motion lyfter vi att alla barn ska ha möjlighet att delta i verksamhet. Det kräver stora insatser och bred politisk vilja på alla politiska nivåer. Kommunerna behöver se värdet av och fortsätta utveckla verksamheten. De behöver korta köerna och sänka trösklarna, så att även barn från socioekonomiskt svagare familjer kan vara med. Det nationella kulturskolecentrumet jobbar nu med att ta fram statistik som belyser just jämlikhetsaspekterna. Jag ser fram emot att ta del av de siffrorna framöver. Kultur och fritid för barn och unga I budget finns 300 miljoner, utöver de 100 miljoner som har avsatts, för att få bort avgifterna. För att man ska få ihop det behöver kommunerna skjuta till lika mycket. I tider av nedskärningar ställs de frivilliga kulturverksamheterna mot de lagstyrda. Därför var det miljardtillskott till kommunerna som vi beslutade om , på bland annat initiativ, välkommet. menar också att det behövs beslut här i om att alla kommuner ska ha en kulturskola – i första hand för att trygga alla barns möjlighet att utveckla sin kreativitet och sitt konstnärliga uttryck. Det handlar om att det ska bli lika för alla barn i hela landet och att de ska ha den här rätten. En kulturskolelag skulle också ge den stabilitet som krävs för att man ska våga satsa på att utbilda sig till kulturskolepedagog. Man ska känna sig trygg med att det finns en arbetsmarknad när man kommer ut från utbildningen. Det tillskapades många nya utbildningsplatser under förra mandatperioden, och de behöver faktiskt fyllas om vi ska ha tillräckligt många lärare framöver. Det väntas stora pensionsavgångar. Vi vill också att man ska bygga ut med fler platser. Kulturskolecentrum har kartlagt kompetensbehoven kommande år. De ser att det finns stora behov inom en rad olika kulturformer. Särskilt stor efterfrågan finns det inom musik, dans och drama. Men även bild och form, foto och musikal låg högt på efterfrågelistan – det fann man när man frågade kommunerna. Från är vi beredda att stärka ställning och jobba för att säkra alla barns rätt till den. Därför yrkar jag bifall till vår reservation nr 5. 128 (S): Alla barn som växer upp i vårt land ska möta kultur och utvecklas som skapande människor. Då måste kulturen vara en naturlig del i förskolan och i skolan. Skapande och estetiska inslag kompletterar skolans breda kunskapsuppdrag och kan förbättra inlärning och kreativitet. Det ger träning i att tänka nytt och intressera sig för nya företeelser och människor. Därför har satsningarna på varit viktiga för Socialdemokraterna och regeringen. Även kommunala kultur- och musikskolor är av stor vikt för att tillgängliggöra kulturen för fler barn och unga. Sedan de första kommunala musikskolorna startade har verksamheten vuxit och breddats till andra konstuttryck, som dans, teater och bildkonst. Den kommunala musik- och är en grundbult i den socialdemokratiska kulturpolitiken, och att stärka och tillgängliggöra de kommunala kultur- och musikskolorna har länge varit en prioriterad fråga för regeringen – både under förra mandatperioden och . presenterade regeringen en nationell strategi för den kommunala med målet att främja en mer tillgänglig och jämlik kulturskola av hög kvalitet i såväl utbud som undervisning. Och återinförde regeringen i statligt stöd till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet. Dessutom föreslår regeringen , i och med budgetpropositionen och i överenskommelse med och Liberalerna, att stödet även ska gälla för åren 2020–2022 med . Kultur och fritid för barn och unga Regeringen menar att är av stor betydelse, inte bara för enskilda barn och unga runt om i vårt land utan också för bildningen i samhället. Därför är den en nationell angelägenhet. Barn och unga måste också ges verktyg och förutsättningar för att kunna bli engagerade medborgare. De ska ha makt att forma sina liv, och de ska ha inflytande över samhällsutvecklingen.