prot · H70964 · 2020-01-28 00:00:00 — Orsakerna till bostadsbristen är komplexa och omfattande, men en förklaring man ofta möter när man är ute och träffar byggare, fastighetsägare och andra aktörer är tiden det tar från idé till färdigt hus. Trots att det finns byggare som vill och kan bygga och människor som behöver någonstans att bo tar det alltför att få till färdiga bostäder. gjorde 2016 en granskning av samtliga 25 000 bostäder i lägenhetshus som byggdes klart . Granskningen visade att det i snitt tar från det att en kommun fattar beslut om markanvisning eller detaljplaneprocess till att det blir en färdig bostad. tar ju inte detaljplaneprocessen, som den här interpellationsdebatten handlar om, , men enligt Kommuner och Regioners öppna jämförelser är mediantiden bara för detaljplanen. Nästan var tionde kommun anger en mediantid . Riktigt intressant i öppna jämförelser blir det när man tittar på de kommuner som har antagit fler än tio detaljplaner och har längst mediantid, för där finns nästan uteslutande kommuner med mycket byggande. Detta, fru talman, skulle jag säga tyder på att långa handläggningstider för detaljplaner åtminstone till en del beror på kapacitetsbrist i kommunens planprocesser. Där fler vill bygga tar det också . Ett sätt att komma åt kapacitetsbristen är att tillåta privat initiativrätt. Då frigörs inte bara kommunens resurser, utan byggaktören kan själv tidigt vara med och utveckla planerna för att få ned tiden. Min första fråga till statsrådet är därför tämligen lik den som ställde, fru talman: vilken tidsram är statsrådet beredd att stärka och tydliggöra möjligheten för byggaktörers initiativrätt? Och ska man tolka statsrådets svar på interpellationen som att det är aktuellt tidigast i och med nästa ordinarie budgetberedningsprocess? 79 Statsrådet (MP): Jag får börja med att tacka för att han har lyft upp denna fråga så att vi kan diskutera den. konstaterar jag att i ganska stor utsträckning slår in en vidöppen dörr i detta fall. Det är ju inte så att privat initiativrätt inte är någonting som regeringen arbetar med. Det är ju inte så att det inte finns beslut om detta ska genomföras. Vem som helst – även – kan läsa januariavtalet och konstatera att det finns en punkt som klart och tydligt säger att privat initiativrätt ska genomföras. Det innebär självklart att det kommer en proposition med detta innehåll. Vi har en utredning som har kommit med förslag, och som vanligt behöver dessa förslag beredas inom . Det är ju ett kärt ämne för oppositionen att låtsas som att man inte skulle behöva ha denna omständliga beredning inom – där man faktiskt försöker att lösa olika målkonflikter – om bara oppositionen satt i regering. Det är väl värt att påminna sig om att det faktiskt var precis detta som ägnade sig åt även då och satt i regering och att det ibland tog lite tid att gå från utredningsförslag till färdig proposition just eftersom det fanns olika former av målkonflikter. Det är väldigt tydligt från regeringens sida, och i januariavtalet, att vi ska gå fram med förslag på detta område. finns det en del remisssynpunkter som vi har ansvar att ta hänsyn till. Det är därför – just för att få reda på tveksamheter och problem som kan behöva lösas – som vi gör en remissomgång och tar in remissynpunkter. Jag säger inte att det kommer att avgöra frågan, men i detta fall finns det till exempel kommuner som är tveksamma till att kommunen i ett planbesked på planintressentens begäran ska yttra sig över vilket planeringsunderlag som kan behövas. De tror att det kan leda till merarbete med att kvalitetsgranska underlaget innan kommunen har börjat arbeta med förslaget till detaljplan. Det finns också några kommuner och länsstyrelser som är negativa till att planintressenter på egen hand, med kommunens planbesked som grund, ska kunna inhämta synpunkter på vilket planeringsunderlag som ska behövas. Jag nämnde i mitt svar att det om det ska vara möjligt att genomföra detta också krävs att har kapacitet att hantera de förfrågningar som kommer in. Utan mer resurser är risken stor att det man förkortar hos kommunen i stället fastnar i långa hanteringstider hos länsstyrelserna. Det är ju en utveckling som ingen är betjänt av, eftersom vårt gemensamma intresse är att vi ska förkorta hanteringstiden så att vi kan gå snabbare till byggprojekt. Det är också viktigt att se att det finns instanser i den andra ändan som inte tycker att utredningens förslag går tillräckligt långt. Även dem har vi ett ansvar att lyssna på. Till exempel har flera byggföretag och deras intresseorganisationer motsatt sig kravet på att planläggningen måste vara förenlig med översiktsplanen och granskningsyttrande för att synpunkter ska få inhämtas. Fastighetsägarna anser att det behövs ytterligare utredning för att beslut som fattats av såväl riksdag som regering samt lydelser i januariavtalet ska uppfyllas. Det finns alltså en ganska bred spännvidd i uppfattningen om hur man ska tolka begreppet privat initiativrätt och vilket innehåll man ser inom det ramverket. Vi är ju i en situation där det inte finns någon entydig definition av vad som är privat initiativrätt, utan det är detta som regeringen i samband med januariavtalet och i det fortsatta arbetet tänker komma fram till. Jag är angelägen om att vi ska kunna komma till handling. Vi har intentionen att genomföra varje punkt i januariavtalet, och där ingår även punkten om initiativrätt. Sedan kan vi konstatera att detta är långt ifrån det enda vi gör. Vi har en övergripande regelöversyn, och vi har redan gått fram med förslag om större komplementbostadshus, en utvecklad översiktsplanering och liknande. Vi kommer att fortsätta att arbeta även med privat initiativrätt. 80 (KD): Jag tackar åter Per för svaren. I mitt förra anförande framhöll jag att väntetiden mellan planbesked och att arbetet påbörjas måste användas bättre. Som jag sa ligger denna väntetid på i snitt Det finns exempel på att det ibland går mycket fortare, men det finns också exempel på att det går mycket långsammare. Genom att skapa bättre förutsättningar för den som vill bygga själv att göra de utredningar som är nödvändiga kan denna väntetid användas bättre och arbetet gå mycket fortare. Men det finns fler fördelar. Det är inte bara alla de som letar efter en bostad eller de företag som letar efter nya kontorslokaler som vinner på ett effektivare planeringsarbete, utan även kommunerna har mycket att vinna på detta. Som jag nämnde arbetas det hårt ute i kommunerna. Planeringskapaciteten ligger förmodligen väldigt nära taket i många av våra kommuner, och trycket är högt. Genom att låta fler bidra i planeringen kan de hårt belastade kommunerna avlastas och de begränsade planeringsresurserna användas mycket bättre. Det är också så att ett arbetssätt där planintressenten får möjlighet att göra en större del av utredningsarbetet innebär att risken för kommunerna minskar om konjunkturen viker. Om byggandet skulle minska kraftigt riskerar de kommuner som har byggt upp stora planeringsorganisationer att i stället sitta med stora övertaligheter att hantera. Det är intressant att utredningen konstaterar att det egentligen är möjligt för planintressenterna att bidra med planeringsunderlag men att detta behöver framgå uttryckligen av . Det är bra därför att bedömningarna runt om i landet skiljer sig åt – vissa kommuner är flexibla; andra är restriktiva. Därför är jag glad och tycker att det är bra att regeringen ändå uttrycker att detta är en angelägen fråga, trots att vi kanske inte får några besked här om vad som faktiskt kommer att hända. Per tog upp frågan om kostnader för länsstyrelserna och hävdade att detta är en kostnadsfråga. Det kan diskuteras, men eftersom vi är eniga om att frågan är angelägen undrar jag om regeringen inte redan nu kan gå fram med de delar som inte riskerar att innebära några ökade kostnader. Dels handlar det om det nämnda förtydligandet i PBL om att planintressenten faktiskt får bidra, dels handlar det om att kommuner ska ge besked om vilket planeringsunderlag som kan behövas redan i planbeskedet. Dessa förslag står och faller inte med varandra. Även om helheten förstås är bäst vore bara dessa förändringar ett stort steg framåt. Finns det möjlighet att – om man nu oroar sig för kostnadsutvecklingen – gå fram med enskilda delar i utredningen? 81 (M): Statsrådet talade om en vidöppen dörr. Man kan säga att det inte räcker med att dörren är öppen; någon måste också gå igenom dörren. Statsrådet och jag har haft några meningsutbyten i denna kammare om regeringens reformtakt, eller brist på reformtakt, inom bostadspolitiken. Man kan väl konstatera att skrivningarna i januariöverenskommelsen om att snabba på byggprocessen är bra, men bra skrivningar kommer inte att lösa bostadsproblemen om de inte också konkretiseras i skarpa förslag. Enligt utredningen uppskattas den extra arbetsbördan för länsstyrelserna till tre årsarbetskrafter eller . Med all respekt, fru talman: totala anslag låg enligt regleringsbrevet på 3,2 miljarder. Det är alltså 3 miljoner som ska sättas i perspektiv till . Det handlar alltså om en resursökning till länsstyrelserna på knappt . Utredningens delbetänkande lämnades . Att statsrådet hänvisar till budgetfrågor som skäl till att reformen dröjer säger i mitt tycke mer om statsrådets dådkraft än om budgetproblemets oöverkomlighet. Det är en sak att lova reformer och en annan sak att lägga fram skarpa förslag. Jag tror att vi i denna kammare kommer att få återkomma till regeringens reformtakt, eller brist på reformtakt, inom bostadspolitiken. Det är som sagt en sak att dörren står vidöppen; det är en annan sak att regeringen faktiskt måste gå igenom dörren. Med det vill jag tacka fru talman och tacka statsrådet för denna debatt. 82 Statsrådet (MP): Det är som bekant lätt att vara svepande i riksdagsdebatter när man inte behöver ta regeringsansvar. kan ju själv komma med konstruktiva förslag på vad han tycker att länsstyrelserna inte ska ägna sig åt för att ge plats för att hantera privat initiativrätt. Det är ju lagstiftning som är klubbad i den här som länsstyrelserna är satta att hantera och som de också har fått finansiering för. En smula respekt för myndigheters arbete och att myndigheter också har ett svårt prioriteringsarbete skulle jag tycka vore på sin plats i den här kammaren. Jag vill vara tydlig med att regeringen är positiv till utredningens förslag om privatinitiativet. Det framgår också med all önskvärd tydlighet av att privatinitiativet omnämns i januariavtalet. Enligt punkt 46 ska nya regler om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning införas. Därmed är frågan avgjord. Vi ska komma fram med det här. Vi har redan satt igång arbetet med att genomföra januariavtalets alla punkter, och även den här punkten kommer att genomföras. Hur regeringens förslag kommer att utformas i detalj bereds inom . Vår preliminära bedömning är att merparten av utredningens förslag bör kunna genomföras, vilket borde vara ett positivt besked till interpellanten. Vi ser dock att det behöver tillföras resurser i budgeten, precis som det alltid är när man ställer krav på till exempel kommuner eller myndigheter att utföra ytterligare arbetsuppgifter. Jag vill i det här sammanhanget passa på att poängtera att och hanteringen är en helhet. Man måste se till att varje del fungerar för att man ska kunna ha en trygghet i planeringsprocessen och kunna få den att gå så fort som det över huvud taget är möjligt. I utredningen om utvecklad översiktsplanering konstaterar man att det finns ett nära samband mellan, som man säger, förutsättningarna för privat initiativrätt och översiktsplaneringen. ligger ett förslag på bord om en utvecklad översiktsplanering. Jag måste säga att jag blir väldigt överraskad när jag läser respons på propositionen och läser den motion man lagt fram. Där säger man att man vill ta bort markanvisningskartan från PBL, vilket ju inte skulle innebära mindre än ett grundskott mot hela och dess hantering och därmed i princip omöjliggöra privat initiativrätt i sin helhet. Om man ska driva en politisk fråga är det väldigt bra om man gör det på ett sätt som är enhetligt och att man driver samma sak i två olika politiska processer. Det vore intressant att höra hur ser på det. Att i princip förstöra översiktsplaneringen är ju inte det bästa receptet för att se till att man kan använda översiktsplanen för att gå vidare just med att genomföra privat initiativrätt. Det är bra om ens politiska förslag hänger ihop. Jag är glad över att vi debatterar privat initiativrätt. Men det är bara ett förslag på en stor och bred palett av politiska åtgärder som regeringen tillsammans med våra samarbetspartier arbetar för att genomföra just för att vi har höga ambitioner. Vi vill se ett fortsatt ökat bostadsbyggande och att kostnaderna för byggande går ned så att man bygger även för dem som har mindre tjocka plånböcker. Vi kan konstatera att under den här regeringen och den förra mandatperioden har byggandet hamnat på en betydligt högre än nivå än det någonsin var då det var en borgerlig regering och en kristdemokratisk bostadsminister. Detta är ett arbete som vi tänker fortsätta att fördjupa. Vi ska se till att byggandet kan hållas på en hög nivå och att vi klarar av att bygga för de behov som finns. 83 (KD): Bostadsministern säger att jag har slagit in en vidöppen dörr. Det är väl positivt att regeringen säger sig tycka att privat initiativrätt är angeläget och att man är positiv till den. Men sedan hänvisar Per till januariöverenskommelsen. Med all respekt vill jag ändå poängtera att vi vet att allting i januariöverenskommelsen inte kommer att genomföras, för dörren är öppen först när beslut fattas i kammaren. För att beslut ska kunna fattas i kammaren krävs det en proposition från regeringen med förslag. Det är därför jag har frågat när de här förslagen kommer. På det får jag inget svar. Per är också väldigt intresserad av att berätta vad alliansregeringen gjorde och inte gjorde. Som i många debatter, tyvärr, slår politiska företrädare på varandra. Vår regering gjorde mycket bra, men mycket kunde ha gått fortare. Den rödgröna regeringen har också gjort en del bra , men det finns också en del i övrigt att önska. Jag var inte intresserad av att höra vad Per tyckte om alliansregeringens arbete. Jag var intresserad av vad Per tycker om att förbättra förutsättningarna att planera bostäder framöver. Det är det som den här debatten handlar om, eller borde handla om. Jag beklagar att regeringen , efter att utredningen kom och efter att remissinstanserna lämnade sina svar, inte kan ge besked på den punkten. 84 Statsrådet (MP): Jag har gett besked. Jag har gett besked om att regeringen är positiv till utredningens förslag. Jag har gett besked om att vi bedömer att merparten av utredningens förslag kommer att kunna genomföras. Vi jobbar i samarbete med och Liberalerna så intensivt som det bara går med att genomföra den punkten i januariavtalet. Det är en inslagen väg för oss. Jag hoppas att inte misstänker att regeringen skulle ligga och vänta med förslag som är färdiga och dra ut i onödan. Det här är en punkt som vi är överens om, och då jobbar vi såklart så intensivt som det bara är möjligt med att genomföra den. Det är viktigt att vi vet vilken verklighet vi befinner oss i. Jag är glad över att vi nu har ett bostadsbyggande som ligger på 50 000 bostäder , vilket ju är betydligt mycket mer än det genomsnitt som har rått ända på ungefär 30 000 bostäder , som kommer till bostadsmarknaden. Det är något som vi tillsammans borde kunna glädjas åt i stället för att bara ägna oss åt att kritisera. Det är en kombination av många åtgärder som har lett dit. Vi öppnar upp för nya initiativ, till exempel privat initiativrätt. Jag tror att många ser fram emot att det kommer att levereras. Men det är bara en liten bit av en bred palett av åtgärder. Vi gör en översyn av hyresregleringen och inför ett investeringsstöd som leder till att fler nya bostäder byggs och kommer ut på hyresmarknaden med lägre hyror än vad som annars skulle ha byggts. Vi har ett ambitiöst program för regelförenkling. Vi fick en stor utredning så sent som som vi nu håller på att gå igenom och ska genomföra. Vi har också gett möjlighet att bygga fler komplementsbostadshus och arbetar för att få en bättre fungerande översiktsplanering. Vi ser över bygglovssystemet och genomför många andra åtgärder som kommer att krävas för att vi ska kunna ha en fortsatt hög byggtakt. Min förhoppning är att få en ännu högre byggtakt . Jag tycker att har en viktig roll att fylla vad gäller att granska och komma med förslag. Men att komma med förslag som det redan finns en politisk överenskommelse om att genomföra kanske inte är det som leder till mest handling. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:69 Barnpornografibrottet och preskription av brott mot barn 2019/20:78 Finansiella företags uppgifter till och vissa betaltjänstfrågor § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:280 Skyddsnät för utsatta barn av Kopparklint (M) till socialminister (S) 2019/20:281 försvinnande av (KD) till utrikesminister (S) 2019/20:282 Arbetsmiljö i naturområden med rovdjur av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:283 Ojämlikhet i cancervården av (M) till socialminister (S) 2019/20:284 Åtgärder mot vildsvin av (KD) till statsrådet (S) 2019/20:285 Åtgärder för att begränsa svarttaxi av (SD) till infrastrukturminister (S) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:793 Utvärdering och uppdatering av svensk tonnageskatt av (M) till finansminister (S) 2019/20:794 Skyddsjakt på varg av (M) till statsrådet (S) 2019/20:795 Utnämningen av ny generaldirektör för av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:796 Utvärdering av tonnageskatten av (KD) till finansminister (S) 2019/20:797 Den svenskflaggade handelsflottans storlek i händelse av kris eller krig av (KD) till försvarsminister (S) 2019/20:798 Förföljelsen av kristna av (KD) till utrikesminister (S) 2019/20:799 Utförare av sjukhusvård av (M) till socialminister (S) 2019/20:800 Köer och regionala skillnader i cancervården av (M) till socialminister (S) 2019/20:801 Arktiskt turismsamarbete av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:802 Ungas beställning till samhället av (SD) till socialminister (S) 2019/20:803 Lagstiftning för att skydda säkerhet av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:804 Åtgärder mot ojämlikhet inom sjukförsäkringen av (M) till statsrådet (S) 2019/20:805 Ansvar för att konkurrensneutralitet ska råda av (M) till finansminister (S) 2019/20:806 Arbetarnas fackliga kamp i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:807 Kontinuitet för landsbygdsutveckling av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:808 Förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar av (V) till finansminister (S) av (KD) till socialminister (S) 2019/20:810 Prövningskapaciteten hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:811 Skäliga villkor för anvisade elavtal av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:812 Ursprungsgarantier för förnybar kraftproduktion av (C) till statsrådet (S) 2019/20:813 Distribution av lågfrekventa tidningar av (C) till statsrådet (S) § 12 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:712 Bostadstillägg i sjuk- och aktivitetsersättningen av (V) till statsrådet (S) 2019/20:736 Utrikesministerns närvaro i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:740 Presidentvalet i av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2019/20:761 SJ:s biljettförsäljningskanaler av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:768 Svågerpolitik och korruption i offentlig upphandling av (M) till statsrådet (S) 2019/20:772 Depositionsavgifter för utländska åkerier av (C) till infrastrukturminister (S) 2019/20:773 Tillfällig klassning av BK4-vägar av (C) till infrastrukturminister (S) 2019/20:774 Säkra rastplatser för yrkeschaufförer av (C) till infrastrukturminister (S) § 13 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Särskild debatt om mäns våld mot kvinnor 1 MAJ (V) 2 Statsrådet (MP) 3 (S) 4 (M) 5 (SD) 6 (C) 7 MAJ (V) 8 (KD) 9 (L) 10 Statsrådet (MP) 11 (M) replik 12 Statsrådet (MP) replik 13 (M) replik 14 Statsrådet (MP) replik 15 (SD) replik 16 Statsrådet (MP) replik 17 (SD) replik 18 Statsrådet (MP) replik 19 MAJ (V) replik 20 Statsrådet (MP) replik 21 MAJ (V) replik 22 Statsrådet (MP) replik 23 (KD) replik 24 Statsrådet (MP) replik 25 (KD) replik 26 Statsrådet (MP) replik 27 (L) replik 28 Statsrådet (MP) replik 29 (L) replik 30 Statsrådet (MP) replik 31 TREDJE VICE TALMANNEN 32 (S) 33 (M) replik 34 (S) replik 35 (M) replik 36 (S) replik 37 (KD) replik 38 (S) replik 39 (KD) replik 40 (S) replik 41 (L) replik 42 (S) replik 43 (L) replik 44 (S) replik 45 (M) 46 MAJ (V) replik 47 (M) replik 48 MAJ (V) replik 49 (M) replik 50 (SD) 51 (C) replik 52 (SD) replik 53 (C) replik 54 (SD) replik 55 (L) replik 56 (SD) replik 57 (L) replik 58 (SD) replik 59 (C) 60 (KD) replik 61 (C) replik 62 (KD) replik 63 (C) replik 64 MAJ (V) 65 (M) replik 66 MAJ (V) replik 67 (M) replik 68 MAJ (V) replik 69 (KD) replik 70 MAJ (V) replik 71 (KD) replik 72 MAJ (V) replik 73 (KD) 74 (L) 75 Statsrådet (MP) § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Meddelande om frågestund § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Ärende för hänvisning till utskott § 7 Ärenden för bordläggning § 8 Svar på interpellation 2019/20:260 om utredningen om privat initiativrätt 76 Statsrådet (MP) 77 (KD) 78 (M) 79 Statsrådet (MP) 80 (KD) 81 (M) 82 Statsrådet (MP) 83 (KD) 84 Statsrådet (MP) § 10 Anmälan om interpellationer § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 12 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 13 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020