prot · H70986 · 2020-03-12 00:00:00 — Vi kan inte fortsätta med den storskalighet och den strukturrationalisering som faktiskt är en av orsakerna till att många lantbrukare lägger ned. presenterade LRF och Fossilfritt sin färdplan för lantbruket. Det är oerhört glädjande att se att det nu finns ambitioner att göra sig kvitt fossil energi inom jordbruket till 2030. Färdplanens mål måste naturligtvis bli en beståndsdel av den nya jordbrukspolitiken. Ekonomisk hållbarhet i jordbruket är viktigt för att vi ska få en växande lantbruksnäring i . har i talarstolen sagt att alla företag i livsmedelskedjan måste ha konkurrenskraftiga villkor. Jag vill särskilt lyfta fram det ekologiska lantbruket i detta sammanhang. Det är allvarligt att förutsättningarna och konkurrensvillkoren för det svenska ekolantbruket är betydligt sämre än i våra grannländer. Ekologiska brukningsmetoder har mycket stora miljöfördelar, och de ligger i världsklass när det gäller djurvälfärd och antibiotikafrihet. Det ekologiska lantbruket kan stå modell för lösningar som även gynnar konventionellt lantbruk framåt. 5 000 bönder i bedriver ekologiskt lantbruk, och det är viktigt att vi sätter deras konkurrenskraft i fokus. En kartläggning som Ekologiska Lantbrukarna gjort visar att svenska ekobönder får långt mindre ersättning än ekobönder i våra grannländer. Ekomarknaden växer internationellt sett, och för att svenska ekobönder ska kunna verka på denna växande marknad är det viktigt att villkoren är rättvisa. är det mjölkens dag, fru talman. Det är som skapades av FN för att uppmärksamma mjölkens värde som livsmedel. skrev en debattartikel i som skulle ha fått att vända sig i sin grav. Beteskravet är en alldeles för viktig djurvälfärds- och djurhälsofråga för att det kravet ska tas bort och ersättas med lösgående djurhållning. Beteskravet medför också andra fördelar, till exempel ett öppet landskap. Det här kan man läsa i en rapport från . instämmer helt i detta och kan lägga till att den biologiska mångfalden gynnas kraftfullt av beteskravet. Svensk Mjölk och deras företrädare borde vara stolta över den svenska djurvälfärden och borde fortsätta vilja sälja produkter med mervärde i stället för att utveckla en djurindustrimässig produktion efter internationella förebilder. Det har varit en oerhört intressant diskussion , och jag skulle ha velat begära många repliker. hoppas jag att någon har begärt replik på mig. 29 (KD) replik: Tack, , för ditt anförande! Det var roligt att du nämnde mjölkens dag. Den hade vi tänkt ha i , men det blev tyvärr inte av med tanke på coronaviruset med mera. Jag tror att FN:s Mjölkens dag är , men mjölkens dag i är faktiskt instiftad av mig och . Rätt ska vara rätt. Livsmedelsstrategin tycker jag är en röd tråd i vad de flesta talat om här . Jag vill ändå fråga lite om den. Livsmedelsstrategin antogs med brett stöd här i riksdag. Jag tycker själv att det är viktigt och positivt för svensk landsbygd att vi har antagit den. Låt oss titta på vad som har hänt, till exempel med lönsamheten. En i detta är att lönsamheten ska öka, konkurrenskraften ska stärkas och självförsörjningen med livsmedel ska öka. Som jag var inne på i mitt anförande kan vi på alla tre punkter checka av icke godkänt. Min fråga till ledamoten är hur hon tycker att regeringen har handskats med livsmedelsstrategin. Vi ser ju att på punkt efter punkt är det icke godkänt. 30 (MP) replik: Livsmedelsstrategin kom ju till efter att många partier, däribland , drev på om att behöver en livsmedelsstrategi. Det är oerhört viktigt att komma ihåg att förra mandatperioden – jag fick inte vara med, för jag var inte här i då – var många partier ense om livsmedelsstrategin, och de kunde enas om de långsiktiga planerna. Alla förändringar kan ju inte ske över eller ens eller – eller eller . Det är stora förändringar som behöver ske och fungera långsiktigt. Vi behöver en långsiktigt hållbar omställning av hela synsättet på livsmedel. Jag är glad att framför allt , som varit kristdemokrat, drev på kraftigt för att få in självförsörjningsgraden och självförsörjningsfrågorna i livsmedelsstrategin. De kom in i ett sent skede, och det gjorde att de texterna är ganska kortfattade. Efter det som miljö- och jordbruksutskottet jobbar med , att titta mer noggrant på sårbarheten i jordbruket, tycker jag att vi borde ta ett lite större initiativ att vara med och utveckla de delar av livsmedelsstrategin som handlar om just självförsörjningsgraden och sårbarheten där. Jag är också mån om att det ska gå snabbare. Jag kan tänka mig att det finns vissa moment i livsmedelsstrategin som gör att jordbruk läggs ned, till exempel det ensidiga fokuset på ökad strukturrationalisering. 31 (KD) replik: I sitt anförande talade ledamoten om att vi behöver ha ett levande lantbruk och fler mjölkbönder. Men med facit i hand ser vi att det är precis tvärtom. Det slutar fem mjölkbönder . I livsmedelsstrategin står det att lönsamheten ska öka. När jag talar med bönder – vilket jag vet att också ledamoten är ute och gör – hör jag ett mantra som jag känner att man inte bara säger utan också menar: Lönsamheten måste öka. Lönsamheten för jordbruket måste öka. Jag tycker att det är intressant att höra ledamoten säga att det kanske inte har gått så fort som ledamoten verkar vilja. Det tycker jag är sunt, för med facit i hand kan man inte vara nöjd när man ser att vi är det enda land i där mängden invägd mjölk minskar och antalet mjölkbönder minskar med fem . Vi har en miljöbalk som jobbar emot jordbruket. är mig veterligen det enda land där man klassar jordbruk som miljöfarlig verksamhet. Är detta något som du, , kommer att jobba för att ta bort? Det som står i kan ju inte vara rätt. Det kan inte vara rätt att bönder som till exempel går till mjölkgropen tänker att det är farlig verksamhet. Tänker ledamoten förändra det? 32 (MP) replik: Det finns lantbrukare som hanterar stora mängder bekämpningsmedel. De behöver ha ordning och reda på sin gård för att det inte ska bli läckage. Man kanske har annan storskalig verksamhet; man kanske har tankar med diesel och så vidare. Det är klart att lantbruksföretag precis som alla andra företag som har sådan verksamhet ska kontrolleras av våra miljömyndigheter. Det står också i att även lantbruk ingår bland de företag där man ska utföra sådan kontroll. Det innebär inte att allt som en lantbrukare gör skulle vara miljöfarlig verksamhet. Det är en idé som har hittat på här i kammare, en storstadsidé. Jag tycker att det är viktigt att öka fokus på att få ett mindre sårbart jordbruk, mer resiliens och robusthet och en bättre framtid för det svenska jordbruket. Därför behöver vi lyfta fram vissa strategiska frågor i debatten. En sådan fråga försökte jag lyfta fram – den om bevarandet av åkermarken. En annan viktig fråga är just hur lantbrukare kan fortsätta verka. Det finns många olika orsaker till att mjölkbönderna blir färre. Delvis köps de upp. Det blir större enheter och större gårdar – med större problem på vissa sätt. Men de korna och de markerna finns fortfarande under hävd. Det finns andra som lägger ned helt och hållet, som inte klarar av generationsväxlingen. Sedan finns det naturligtvis de som har ekonomiska problem av olika slag. Jag tycker att vi ska ta större ansvar för det. 33 (M) replik: Jag tycker att det sas mycket bra i anförandet. Det finns många bra visioner om vart vi ska. Däremot brukar vi inte alltid vara överens om hur vi kommer dit. Men jag tyckte att det fanns många bra inspel och många viktiga saker som lyftes upp i anförandet. En sak som jag tänker på just nu är att vi ska använda de rätta orden, för annars får vi en snedvridning av debatten. Vi pratar inte om bekämpningsmedel i jordbruket, utan vi pratar om växtskyddsmedel. Det är viktigt, fru talman. I anförandet lyfte ledamoten upp detta med åkermarkens användande och den minskande mängden . Jag hörde också att man vill stärka skyddet för åkermarken. Då skulle jag vilja få förklarat vad man menar med att stärka skyddet, för det finns ju också en äganderättslig bit i detta. finns det till exempel lantbrukare som vill stycka av en tomt på för att kunna göra en generationsväxling, för att den avgående generationen vill bygga ett hus någonstans på gården, men blir nekade på grund av att det är byggnation på . Detta medan till exempel kommuner exploaterar väldigt hårt på åkermarken. Det finns alltså en äganderättslig bit i detta, och jag skulle vilja höra resonemanget kring vad man faktiskt menar med stärkt skydd av åkermarken. Sedan brukar vi alltid ha en diskussion om den ekologiska odlingen. Den lyftes upp också här . Eftersom det nämndes att man är för mycket större statliga subventioner till den ekologiska odlingen skulle jag bara snabbt vilja fråga om det verkligen är så vi ska ha det. Om den nu är så förträfflig, den odlingen, ska den då inte klara att stå på egna ben? 34 (MP) replik: Jag lyfter fram att konkurrensvillkoren för det ekologiska lantbruket behöver vara likartade mellan de olika länderna. Här är det väldigt stor skillnad. I exempelvis kan en ekologisk lammgård få mer i ekostöd jämfört med en liknande gård i . I är ersättningen nästan högre och i högre. Eftersom svenska lantbrukare verkar på denna marknad med ekologiska produkter i EU är det viktigt att villkoren är rättvisa. Jag tycker också att det är viktigt att peka på att de målsättningar vi har i livsmedelsstrategin gällande ekologisk mat i offentlig upphandling har lett till att vi har ökat andelen svensk mat i den offentliga sektorn. De offentliga restaurangerna har svensk mat och de privata restaurangerna . Här behöver vi naturligtvis se vad vi har lyckats med tack vare det ekologiska lantbruket och satsningarna på det. När det gäller kemiska bekämpningsmedel är detta ett samlingsbegrepp för både växtskyddsmedel och insektsmedel och liknande. Från näringens och det konventionella jordbrukets sida talar man naturligtvis inte så gärna om kemiska bekämpningsmedel utan använder hellre det finare ordet växtskyddsmedel, för det låter snällare. Men detta är onekligen fortfarande ett stort problem. Jag kommer gärna tillbaka till jordbruksmarken i mitt andra svar. 35 (M) replik: Växtskyddsmedel utgörs av herbicider, pesticider och fungicider. Det är detta vi använder oss av i odlingen. Jag hoppas få höra lite mer resonemang kring skyddet av åkermarken. Jag menar också att även om övriga europeiska lantbrukare kanske har ett högre stöd för den ekologiska produktionen borde det vara lika, så att vi har samma stöd för ekologiskt och konventionellt över hela EU. Det var så jag tänkte; jag tänkte inte bara på hur det ser ut i . Borde vi inte jobba för att det ska vara likvärdigt över hela EU? Det finns både för- och nackdelar med båda typerna av produktion – det ser vi gång på gång i olika forskningresultat. och andra myndigheter har tagit fram rapporter både om nyttigheten hos de olika produktionsmetoderna och om mängden biologisk mångfald. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi balanserar debatten och inte favoriserar någon. Det blir väldigt märkligt när vi i våra offentliga dokument sätter upp produktionsmål för det ena eller det andra. Varför kan vi inte låta marknaden få bestämma själv? Vi ser ju till exempel att efterfrågan på ekologisk produktion just nu sjunker för många produkter. 36 (MP) replik: I finns 5 000 ekologiska lantbrukare. Jag förstår inte varför är ett av de partier som vill göra det svårare för dem att fortsätta med sitt lantbruk och fortsätta försörja befolkning med goda livsmedel som ger stora extra möjligheter att få en bättre miljö. När det gäller skyddet av åkermarken är det oerhört viktigt, tycker jag, att vi tar ett tydligare grepp. , god jord, försvinner . Hur rimmar detta med att vi ska kunna satsa på mer produktion av mat i ? Det rimmar inte alls, i själva verket. Här behöver vi verkligen se till att de formuleringar som finns om samhällsviktig verksamhet i ses över så att det är samhällsviktig verksamhet att bevara att producera mat på. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av infrastrukturminister , statsrådet , statsrådet och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Infrastrukturminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 38 (M): Min fråga är till infrastrukturministern. SAS har meddelat att de ställer in 2 000 flyg och förhandlar med sina anställda om sänkt arbetstid. BRA ställer in avgångar i inrikestrafiken. Norwegian ställer in 3 000 avgångar . Det globala tappet för flygbranschen beräknas vara någonstans mellan 600 miljarder och . Situationen är redan nu mycket värre för flygbranschens räkning än vid eller askmolnet. Effektiva åtgärder måste vidtas snabbt för att vitala transporter ska säkras under och efter krisen. Vad tänker regeringen göra konkret för att stötta flygbranschen genom den här krisen? 39 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Precis som sägs är den kris vi nu ser till följd av smittspridningen av en stor utmaning för flyget. Det är klart att när transporter ställs in innebär det en stor utmaning, inte minst för flygbranschen som redan tidigare var hårt pressad. Och som redovisas här är det en utmaning inte bara för SAS, BRA eller Norwegian utan också för flyget internationellt. Från regeringens sida har vi haft en hög beredskap för flera olika scenarier. Efter samråd med oppositionen kunde vi redovisa ett antal generella insatser som är nog så viktiga för flygbolagen, som korttidsarbete och uppskjutna arbetsgivaravgifter. Jag avser att ha överläggningar med flygbranschen och dess aktörer för att skaffa mig en bättre bild av vilka insatser som mer specifikt kommer att behövas just för flygbranschen och den utmaning den står inför. 40 (M): Krisen drabbar i det här läget flyget hårdast av transportslagen, men hela transportnäringen kommer att påverkas av den. I och pågår sedan ett tag tillbaka krissamtal mellan transportnäringen och regeringarna. Infrastrukturministern har bjudit in flygbranschen till möte, men det här kommer ju att påverka hela transportnäringen. Min fråga är: Varför vaknar regeringen så här sent? Varför har man inte kallat till möte tidigare? 41 Infrastrukturminister (S): Vi vaknar inte sent. Vi har en kontinuerlig dialog med hela transportbranschen. Men givet utvecklingen kände jag att det var viktigt att samla flygets olika aktörer, myndigheter, fackliga organisationer och branschens företrädare. Motsvarande kommer också att ske med flera andra av de olika branscherna inom transportsektorn. Naturligtvis har vi en kontinuerlig dialog med flera av aktörerna inom transportsektorn. Det är ingen tvekan om att den här krisen påverkar transportsektorn, och den behöver stå stark i ett läge där vi kommer att behöva mer transporter framöver. 42 (SD): Situationen med spridningen av covid-19 är mycket allvarlig. Antalet smittade i fortsätter att öka, och risken för spridning av coronaviruset har höjts till mycket hög. beredskap prövas nu i ett skarpt läge. Vi har en allvarlig situation när det gäller sjukvårdsutrustningen, då det inte finns några beredskapslager ute i våra regioner. Enligt uppgifter från hoppas man nu på avtal , men en leveranstid kan inte garanteras. Den ökade efterfrågan på materiel borde ha varit en självklar del i vår beredskap. Därför är det angeläget att regeringen nu redogör för varför det inte finns beredskapslager för skyddsutrustning och att statsrådet även redogör för hur vi ska säkerställa att skyddsutrustning ska finnas på plats ute i våra regioner. 43 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Naturligtvis är det viktigt att man har rätt beredskap, inte minst när det gäller skyddsutrustningen. Den är otroligt viktig i ett läge där sjukvården kommer att behöva göra fler provtagningar givet utvecklingen med ökad smittspridning. Då finns det naturligtvis ett stort ansvar för regioner som sjukvårdshuvudmän att säkerställa att man har rätt tillgång på sjukvårdsutrustning. Det pågår också ett arbete på europeisk nivå med gemensamma upphandlingar för att säkerställa att vi inom har rätt tillgång till skyddsutrustning. Det här är en fråga som är av högsta prioritet, inte bara för regeringen utan naturligtvis också för , och Kommuner och Regioner, med det ansvar man har för att se till att sjukvården nu får de allra bästa förutsättningarna att möta den utmaning som det innebär med fler smittade. 44 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Med all respekt för den allvarliga situation som vi befinner oss i nu kvarstår faktumet att det krävs en förbättrad beredskap och framför allt en översyn av myndigheternas mandat att ge direktiv till regioner vad gäller exempelvis omfördelning av materiel. Därför undrar jag om det är statsrådets uppfattning att det finns skäl att se över aktuella myndigheters mandat att ge tydligare direktiv för en mer effektiv och säker hantering. 45 Infrastrukturminister (S): I den utveckling vi ser ska man vara prestigelös och se om det finns skäl att förstärka myndigheters mandat eller dra andra erfarenheter när det gäller den pågående krishanteringen. Men det som är viktigt är framför allt att vi agerar , och det gör regeringen, ansvariga myndigheter och sjukvårdshuvudmän. Just nu är fokus på att förhindra smittspridningen utifrån de scenarier vi ser utvecklas. Vi gör resoluta insatser för att förhindra smittspridning. 46 (C): Även min fråga går till statsrådet . har lämnat sin bedömning av regeringens och även och Liberalernas klimatpolitiska handlingsplan. En kritik som kommer fram är att det ibland är lite otydligt och att man inte kommer fram med de åtgärder som behövs. En av de åtgärder som har kommit fram, och som har beslutats i budgeten 2020, är en miljölastbilspremie. Min fråga till är: När får vi egentligen se förordningarna så att vi kan börja betala ut pengar? Det är av allra största vikt att de kommer på plats, gärna . 47 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Det är sant att har lämnat sin redovisning , och det är bra. Det var ju vi som påbörjade det arbetet, där vi självpåtaget ska se till att vi matchas med de väldigt höga ambitioner vi har i att möta klimatutmaningen – för transportsektorn reducering . Det innebär att vi gör stora insatser för elektrifiering, för biodrivmedelsinblandning och inte minst också för ett effektivare transportsystem. Då använder vi flera olika verktyg, och ett av dem är en ellastbilspremie. Det pågår beredning i . Alla insatser som vi nu arbetar med, från bonus–malus till olika former av stimulanser för att påskynda utvecklingen, bereder vi så snabbt som möjligt. 48 (C): Jag tror att jag och är överens om nästan allt här. Men det är inte en ellastbilspremie utan en miljölastbilspremie eftersom den kan gå även till andra drivmedel. Jag tror att statsrådet ska läsa på en vända till. har det gått sedan vi antog budgeten. Att vi fortfarande väntar på det här är ett ganska stort problem. Många vill göra sina investeringar och komma ut med det här. Det gäller framför allt den flytande gasen som är ett bränsle på frammarsch. Finns det någon indikation på när vi kan få se det? 49 Infrastrukturminister (S): Jag tror att vi är helt överens om att alla stimulansåtgärder som ser till att vi snabbare ställer om fordonsflottan är bra och att det är viktigt att de kommer fram så skyndsamt som möjligt. Vi bereder den här frågan så snabbt vi bara kan, precis som elbusspremien – det var där elen kom in. Det är nämligen viktigt att vi klarar omställningen snabbt. Det är också viktigt att ge besked till de åkerier som står i ett läge där de ska avgöra vilken typ av fordonsflotta de ska ha framöver. 50 (V): Min fråga går till . Farledsavgifterna har präglats av höjningar och har blivit mycket mindre miljöstyrande . Sjöfart är det fraktsätt som bär mer än sina egna kostnader. Farledsavgifterna är dessutom negativa för inlandssjöfarten. Bland annat detta har lett till en drastisk minskning av till exempel Vänersjöfarten. Regeringen har som mål att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart för att uppnå klimatmålen. Men avgifterna styr snarare åt det andra hållet. Kommer ministern att vidta några åtgärder för att vi ska få en långsiktig, hållbar finansiering av sjöfartens infrastruktur och för att ge den förutsättningar att växa, både vid våra kuster och i inlandet? 51 Infrastrukturminister (S): Faktum är att det är precis det regeringen gör. Vi skapar nu långsiktiga förutsättningar för sjöfarten i och går från en ganska otydlig eller för delen osynlig styrning från tidigare regeringar till att tredubbla investeringarna i farleder, till att dubbla forskningsinsatserna för just sjöfarten och till att dessutom genom tonnageskatten kraftigt öka inflaggningen av svensk sjöfart. har vi också en nationell samordnare för inrikes och kustnära sjöfart. En viktig del i det är att vi har farledsavgifter som finansierar verksamhet. Det är tillsammans med hamnavgifter den kostnad som näringen får bära för den service och det åtagande som har framöver. Det är viktigt att har en stabil ekonomi men också att vi fortsätter att stärka sjöfartens förutsättningar. Och allvarligt talat har det sedan den här regeringen tillträdde varit en ordentligt positiv utveckling för sjöfarten. 52 (V): Jag håller med om att alla de sakerna är jättebra. Men det var inte det som var frågan. Den handlade om farledsavgifterna. Farledsavgifterna höjs och har enligt branschen blivit mycket mindre miljöstyrande. Det beror bland annat på många fler och olika kriterier. Många känner att de inte får någon kompensation för att de satsar på miljöåtgärder på sina fartyg. Därmed vågar de inte heller investera i den utsträckning som de skulle vilja. 53 Infrastrukturminister (S): Det är sant. Jag ville ändå ge den bakgrundsbeskrivningen. Det är nämligen en positiv utveckling för sjöfarten. En viktig del har varit att ta ansvar för ekonomi genom de höjda farledsavgifterna. Jag är öppen för att i kommande revidering titta på om farledsavgifter kan bli mer klimatstyrande. Det är en dialog som jag för med sjöfartens olika aktörer. Regeringen kommer naturligtvis att arbeta för allt som styr mot att ställa om sjöfarten ännu mer och mot att använda den i större utsträckning, var så säker. Värnandet av barns rättigheter 54 (KD): ”Lilla hjärtat” fick inte fylla . Hennes levnadsöde lämnar ingen oberörd. Ett litet barn rycktes upp från sin trygghet, från sina familjehemsföräldrar och syskon, de som var hennes familj. ”Lilla hjärtat” hade bott hos dem i hela sitt liv. Men det bestämdes att hon skulle bo med sina biologiska föräldrar som var främlingar för henne. Tiden som följde ledde till det värsta som kan hända. Att sätta barns bästa i främsta rummet innebär att biologiska föräldrars rättigheter får stå tillbaka. Vi kristdemokrater har länge krävt en förändring, men den utredning som 2012 tillsattes av fullföljdes inte av de socialdemokratiska ministrar som följde efter henne. Och våra motioner i frågan har avslagits. Är regeringen nu beredd att skyndsamt ta fram de lagändringar som är nödvändiga för att barns bästa på riktigt ska sättas i främsta rummet också i dessa situationer? 55 Infrastrukturminister (S): Tack, , också för engagemanget! Det är otroligt viktigt att barns bästa sätts i första rummet. Det är också ett av skälen till att den här regeringen har varit drivande för att ska implementeras i svensk lagstiftning. Barnens bästa ska komma först. En rad förslag i den utredning som tillsatte och som det refereras till har också genomförts, dock inte alla. Det har nämligen funnits olika uppfattningar, inte minst från olika remissinstanser. Regeringens utgångspunkt är att stadigt stärka barnperspektivet. Socialministern har också aviserat ett antal ytterligare insatser. Det är helt nödvändigt att barnens bästa ska sättas i första rummet.