prot · H80937 · 2020-11-18 00:00:00 — 40 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Riksdagsledamoten sa många viktiga och kloka saker i sitt tal. Jag tog fasta på det som handlade om digitala lösningar, som är så självklara för oss i många sammanhang. Har jag ett problem lyfter jag min mobiltelefon och försöker hitta en digital lösning. Många tänker på samma sätt vid behov av sjukvård. Vi har dock ett problem . Sjukvården ska vara behovsstyrd. finns det många lösningar där det är svårt att se den där grindvaktsfunktionen som vi har byggt in i systemet, så att man vet att den som har störst behov går först. Till dels hänger detta ihop med att vi har så olika ersättningssystem och avgiftssystem i landet. Det är inte så att någon försöker nyttja systemet. Men är det möjligt att skapa en verksamhet i en region som har ganska gynnsamma förutsättningar kan man använda detta för resten av landet också. Det skapas en obalans och en osäkerhet – och även en ekonomisk ineffektivitet, tror jag – när man gör på det sättet. Min fråga till ledamoten är: Är det inte läge att överväga någon form av nationellt ramverk för avgifter och ersättningar? Det handlar inte om att bestämma vilken avgiften ska vara, utan om att förstå hur olika slags delar i lösningarna för fysiska och digitala besök förhåller sig till varandra. Borde vi inte ha en nationell syn på var man betalar mer och var man betalar mindre för att säkerställa att man styr mot behovsstyrd vård? 41 (S) replik: Det är en väldigt intressant fråga som Acko Ankarberg tar upp. Vi vet hur det ser ut med styrningen. Vi har ett regionalt självstyre. Man fattar beslut själv i många delar. Hur ersättningssystem ska vara riggade är oerhört komplicerat. Jag har själv jobbat inom sjukvården , och jag har sett hur de ersättningssystem som utformats styrt vården på ett sätt som de som sjösatte systemen kanske inte riktigt hade tänkt sig. Det här är en ytterst intressant men komplicerad fråga. Självfallet behöver vi titta på det utifrån perspektivet med digitalisering. Sedan vet jag inte hur det ska vara med grindvakt. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform Jag är inte så säker på att medborgarna behöver grindvakt i så väldigt hög utsträckning. Jag tror till exempel att det skulle kunna fungera utmärkt om jag kunde boka hos en läkare på vårdcentralen digitalt utan att först prata med en sjuksköterska. Men dit känner jag att det åtminstone i min egen region är en mycket lång väg kvar. Kan vi med det vi beslutar här om ersättningssystem på något vis driva utvecklingen på ett positivt sätt är vi naturligtvis beredda att diskutera det. 42 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Tack, ledamoten, för den ingången! Vi behöver grunna på det framöver. Vi ser att det ganska snabbt blir en obalans i landet. Det är precis som ledamoten säger. Man har de godaste intentioner när man besluter om den egna regionens ersättnings- och avgiftssystem. Men det får konsekvenser för andra regioner. Helt plötsligt blir det en snedbelastning. Jag håller också med om att det fungerar alldeles utmärkt att jag som patient har en direktingång till min fasta läkarkontakt. Men det handlar också om att jag har byggt upp den relationen. Om jag vet, vi känner varandra och det fungerar väl kan jag mycket väl göra på det sättet. Men så ser det sällan ut . I takt med att vi har en alltmer bristande tillgänglighet behöver vi mer grindvaktsfunktioner. Jag skulle också vilja se då vi har en primärvård som fungerar väl där man har sin fasta läkarkontakt som har ett rimligt antal patienter. Då kan det fungera precis som ledamoten säger. Låt oss arbeta mot det målet och se till att vi hittar de system som föder och stöder en sådan utveckling. 43 (S) replik: Jag tyckte inte att det var någon direkt fråga i Acko Ankarberg anförande här senast. Jag konstaterar helt enkelt att jag är glad över att tillhöra ett utskott där vi ofta hittar gemensamma vägar framåt och gemensamma lösningar på svåra problem och att vi kan göra det över både blockgränser och partigränser. Det gör vi också ute i regionerna. Där styr till exempel tillsammans med Socialdemokraterna i . Det tycker jag är ett positivt exempel att lyfta fram på en region som gör väldigt mycket bra. Det jag skulle vilja ta upp i sammanhanget är dock att jag ofta hör från kristdemokratisk sida – kanske inte från Acko Ankarberg – i medierna och dylikt det ständiga ropet på förstatligande. För mig är det lite svårt att förstå att man å ena sidan tycker att vi ska göra stora ingripanden i vården och att staten ska ta över när man i många regioner genomför omfattande privatiseringar och uppsplittringar av vård och vårdval som inte alls gynnar enhetlighet och likvärdighet. Jag får det inte riktigt att gå ihop. Jag är glad över att vi kan samarbeta på ett bra sätt i socialutskottet och förhoppningsvis komma framåt . 44 (C): Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform befinner sig just nu i en situation vi inte upplevt på generationer. Coronavirusets fulla effekt är svår att överblicka , men vi ser alla hur samhället drabbas på ett eller annat sätt. Extra tydligt är detta i vården, där många verksamheter nu arbetar under ett oerhört hårt tryck och där vårdpersonalen står för närmast heroiska insatser. Nuläget i svensk vård kräver att vi som är friska gör vad vi kan för att undvika smitta. Men det kräver också att vi från politikens håll ser till att svensk vård ges de resurser som krävs för att klara av att upprätthålla en fungerande sjukvård runt om i hela landet. Arbetet för att stärka svensk sjukvård pågår just nu dygnet runt, oftast i bred politisk enighet och på alla nivåer. Men det finns även efter , och svensk sjukvård är i stort behov av långsiktiga, kraftfulla reformer. har länge drivit på för en ny primärvårdsreform som ska möjliggöra en trygg och tillgänglig vård i hela landet. Det var också någonting vi fick med oss Liberalerna och regeringen på inom ramen för januariavtalet. lägger vi en av pusselbitarna i en sådan reform, en pusselbit som ska förtydliga primärvårdens grunduppdrag och göra det mer attraktivt att arbeta i primärvården. Att vården finns där när vi behöver den, det är en fråga om trygghet. vill att alla människor, oavsett var i landet de bor, ska känna sig säkra på att det finns en tillgänglig och nära vård. Primärvården är den vård som ska finnas närmast människor. Att primärvården fungerar och finns tillgänglig i hela landet är avgörande för att vården ska fungera som helhet och hålla hög kvalitet. Primärvården ska vara basen i svensk sjukvård och patientens första väg in till kontakt med sjukvården. Men tittar vi på primärvården kan vi konstatera att den på många håll inte är så tillgänglig som vi önskar. Tillgängligheten skiftar ofta beroende på var i landet du bor. En stor bidragande och allvarlig orsak till att tillgängligheten skiftar är att det finns en stor läkarbrist i primärvården. Utan läkare har vi väldigt svårt att driva en vårdcentral och upprätthålla just tillgängligheten Vi ser att en alltför liten del av befolkningen har en fast läkarkontakt eller fast vårdkontakt. Speciellt äldre, multisjuka eller kroniskt sjuka kan drabbas hårt av att inte ha en fast läkarkontakt eller hög kontinuitet i sina kontakter med vården. Ett av de viktigaste stegen mot en nära vård är att du och jag får en fast läkarkontakt som vi känner vid namn och som känner oss och vet vilka behov vi har, eller vad vi behövt hjälp med tidigare. Men ska vi kunna ha en fast läkare måste vi komma till rätta med läkarbristen. Många vårdcentraler bemannas till stor del av inhyrda läkare, vilket gör att många patienter ofta träffar flera olika läkare. Att så få läkare väljer att arbeta i primärvården beror på att de upplever att det saknas förutsättningar att göra ett bra jobb. Primärvårdsläkaren har små möjligheter att påverka sin arbetssituation och har ofta ansvar för väldigt många patienter. Detta vill vi ändra på. Därför, herr talman, har vi nu gett i uppdrag att ta fram riktlinjer och råd om ett rekommenderat antal listade patienter per fast läkare. Riktlinjerna ska stärka läkarnas möjlighet att få en trygg och hållbar arbetssituation och göra det mer attraktivt att arbeta i primärvården. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform Primärvården ska även kunna bestå av större vårdcentraler och mindre mottagningar. På så sätt kan det bli möjligt för en läkare med mindre startkapital att starta en egen mottagning med ansvar för färre patienter. Erfarenheter från visar att det är möjligt att förbättra primärvården genom att ge läkare större möjligheter att driva egna verksamheter i egen regi. En primärvårdsreform som ger bättre möjligheter att driva små mottagningar ökar förutsättningarna för att bedriva vård i glesbygd och på landsbygd. Som en del av denna utveckling behöver även vårdvalen utvecklas för att göra det lättare och mer attraktivt att även etablera sig på mindre orter och i glesbygd. Just insatser som underlättar etablering i glesbygd och på landsbygd är någonting som vid flertalet tillfällen har föreslagit. För att komma till rätta med den ojämlika tillgängligheten krävs en djupare analys. Därför, herr talman, är jag glad att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys nu har fått ett uppdrag att kartlägga hur tillgänglighet och kvalitet ser ut samt analysera hur primärvården kan utvecklas för att främja en god hälsa och tillgänglig vård. Primärvårdsreformen är lite som att lägga ett pussel. Just nu har vi sorterat upp bitarna, och vi kan se bilden framför oss hur det ska bli när vi väl är klara. Med dagens beslut har vi lagt ett par bitar på plats. Men vi är långt ifrån färdiga. Vi kommer att fortsätta att lägga bitar på plats allteftersom. Alla bitar behöver läggas, och alla bitar är viktiga för att pusslet ska hänga ihop och kunna vara basen i svensk hälso- och sjukvård. De bitar som vi framför allt lägger nu med dagens beslut handlar om att förtydliga definitionen av primärvård samt dess grunduppdrag. Ska primärvården kunna utgöra basen i svensk hälso- och sjukvård måste vi först komma överens om definitionen av vad primärvård faktiskt är och vad grunduppdraget består av. Det är bland annat det vi beslutar här . Enligt de förslag som ligger på bordet så har vi försökt att modernisera och anpassa definitionen av primärvård till de förändringar som skett och som ska ske på hälso- och sjukvårdsområdet. Men som det är viktigt att definitionen är så tydlig som möjligt måste den även vara allmänt hållen för att inte hindra en fortsatt utveckling, digitalisering och flexibilitet. Jag vill också passa på att uttala ett stort tack för den konstruktiva diskussion som vi haft i utskottet och som lett fram till det förslag till beslut som ligger på bordet , där vi på ett bra sätt har förtydligat det rehabiliterande, förebyggande och hälsofrämjande ansvaret. Detta är bitar som verkligen ska ingå i primärvårdens uppdrag. Att vi har breda majoriteter och samförstånd tror jag är en viktig framgångsfaktor för att vi tillsammans ska kunna skapa en långsiktig och robust primärvård i hela landet. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 45 (L): Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform Primärvården, vänner och kollegor, är oerhört viktig, det vet vi alla, för varje människa som behöver klok medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och god rehabilitering. Just nu har hela landets sjukvård ett ofattbart tungt uppdrag under en pandemi som ser ut att bli allt elakare mot oss. finns förstås alla vanliga sjukdomar kvar, och även utan pandemi vet vi att hälso- och sjukvården behöver bättre förutsättningar. Primärvården måste bli ett starkt nav där hjälpen finns nära just när vi behöver den, fru talman – vare sig vi behöver den på en vårdcentral, hemma i köket eller i telefonen i fickan. Navet ska finnas där. Det ska samordna och se till att vi tar oss igenom det vi måste gå igenom på ett tryggt och säkert sätt. Däremot ska vi mycket mer sällan än behöva få vård på akuten. Detta och mycket annat lägger dagens beslut grunden för. Jag är väldigt tacksam över att det är i bred enighet och stort samförstånd som vi kommer att fatta detta beslut. Att den förebyggande vården måste stärkas är vi eniga om, naturligtvis främst därför att livsstilssjukdomar orsakar stort lidande men också därför att sjukdomar som kunde ha förebyggts tar upp mycket tid i vården , tid som andra sjuka människor behöver. Det behövs också mer uppsökande vård, naturligtvis, för dem av oss som inte själva förmår be om hjälp. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag, till propositionen och till de tillägg från utskottets olika ledamöter som vi har enats om. Men, fru talman, det ska inte stanna vid dagens beslut. Detta är grunden, men vi måste göra mer. Vi vill göra mer. Sjukvårdens människor, till att börja med, är nyckeln till allt detta. Inga lagar kan hjälpa utan kunniga, engagerade människor. Därför genomför vi tillsammans med våra samarbetspartier en satsning på kunniga yrkespersoner och deras kompetensutveckling. Det är direkt avgörande. Sedan ser jag fram emot att tillsammans med er andra äntligen besluta om en fastläkarreform. När vi liberaler lanserade förslaget om en husläkarreform tror jag inte att någon anade, som tur var, att det skulle krävas tålmodigt arbete för att ta det hela i hamn, eller att vi skulle lyckas införa den bara för att året efter se den rivas upp nästan direkt när den liberala ministern lämnade över till en S-märkt minister. blir snart husläkarreformen äntligen verklighet, och det är inte för . Var och en av oss måste kunna välja en husläkare, fru talman, som känner oss vid namn. Det ska vi kunna göra vilka vi än är och var i landet vi än bor. Vårdcentralen måste bli den här basen som knyter till sig och samordnar de kompetenser som varje enskild patient behöver. Varje anställd ska också ha en hållbar arbetsmiljö, med tid för patienterna och med tillräckligt många kollegor. Vi arbetar också för att göra det lättare att driva små, omtänksamma vårdmottagningar över hela . Det är inte särskilt långt till de besluten heller, men de reformerna behöver den grund vi lägger . Här och börjar det. Det känns fint att klubban kommer att falla , fru talman. Primärvården är helt nödvändig för så många människor, och den kräver politisk verkstad för att de kunniga personer som ska ge vården sedan ska kunna göra sitt arbete och känna sig stolta när de går hem. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform blir en mångårig liberal dröm snart till självklar vardag. Jag är väldigt glad över att vi har varit eniga och haft diskussioner som gjort mig glad varje gång våra möten har avslutats. 46 (MP): Fru talman, ärade riksdagskollegor och ni som kanske tittar på debatten på någon skärm där hemma! Det är verkligen svåra tider . Prövningens tid är här. Vi befinner oss just nu i den största krisen sedan . Under den här debatten har vi fått veta att ytterligare 96 personer i vårt land har dött . Alla dessa människor har förlorat sitt liv i pandemin. Alla dessa människor har nära och kära, vänner och kollegor, som sörjer dem. Det tar i snitt från att man blir smittad till att man blir sjuk. Sedan tar det innan man, om man har otur, hamnar på sjukhus. Det finns en fördröjning här. måste alla kraftsamla och stanna hemma när man kan. Det var också därför som regeringen gick ut och underströk hur viktigt detta är genom att införa en ny bestämmelse om att allmänna sammankomster bara får ha åtta personer. Det är en oerhörd skärpning, en oerhörd inskränkning, som vi nu genomför i vårt land. Men den behövs verkligen . Så snälla – stanna hemma! Gå inte till köpcentret! Gå inte till gymmet! Lyssna på de här råden! Det kan kännas svårt att få dem att hänga ihop, men det beror på den lagstiftning vi har. Det viktigaste är att man faktiskt följer råden och stannar hemma vid minsta symtom och att de arbetsgivare som kan låter sin personal jobba hemma och inte gå till arbetet. Det är allvar nu! Men, fru talman, vi är också här för att prata om den proposition som regeringen har lagt på bord och som vi är glada att kunna fatta beslut om. Det är en viktig reform av primärvården som vi regeringspartier nu genomför tillsammans med våra samarbetspartier och Liberalerna. Det är en del av den januariöverenskommelse som vi ingick när den nya regeringen tillträdde. Det här en grön seger, skulle jag säga. Vi har länge jobbat för att bredda uppdraget till sjukvården och för en nära vård. Patienter ska ha möjlighet att komma till en läkare som känner dem. Det ska finnas möjlighet att få förebyggande vård så att vi minskar de mer allvarliga sjukdomsfall som vi sedan kommer att se. Detta genomför vi nu i denna reform. Vi har länge drivit på för att man ska kunna söka hjälp inte bara för fysiska symtom utan också för själsliga. Detta genomför vi också. Vi breddar uppdraget och ser till att man kan söka hjälp hos en psykolog när så behövs. Det är viktigt att vi jobbar med jämlikheten. Här ser jag att digitaliseringen kan spela en viktig roll. Ute i glesbygden kan det kanske vara lättare att ha kontakt med en nätläkare när det är svårt att ta sig till en vårdcentral som ligger långt bort. Här måste vi jobba mycket mer. Vi har sett i coronakrisens spår att nätläkare och den digitala delen av vården har spelat en väldigt stor roll för många människor. Man har ibland inte haft möjlighet att ta sig fysiskt till en läkare eftersom smittspridningen ska minskas och eftersom man inte ska riskera att själv bli smittad. Vi har sett hur människor har kunnat vara hemma och vara uppkopplade mot en läkare som till exempel kan hjälpa till med att läsa av blodtrycket. Många känner sig trygga med den lösningen. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform är det såklart viktigt att det här inte utarmar vården. De ekonomiska resurserna behöver bli större, inte mindre. Det är viktigt att vi reglerar det så att det inte blir så att en förkylning dränerar vården på de resurser som finns och att de som kanske behöver en mycket mer komplicerad vård inte får den. Detta måste vi se till att reglera väldigt tydligt. Jag är glad över att vi nu lägger fram denna proposition, och jag är glad över att vi sitter i olika diskussioner och förhandlingar inför de efterföljande propositioner som vi kommer att lägga fram och som kommer att fördjupa detta arbete. De kommer att läggas fram av regeringen och samarbetspartierna: och Liberalerna. Med de orden, fru talman, önskar jag yrka bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer. 47 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Tack, ledamoten, för anförandet! Jag noterade att det var en grön seger att propositionen kommit fram. är jag glad att vi ändå gjorde en justering i utskottet när det gäller hälsofrämjande insatser, uppsökande verksamhet och rehabilitering. Det återförs nu till grunduppdraget. Men eftersom det var en grön seger vill jag fråga ledamot : Vad var skälet till att regeringen inte hade med dessa delar i propositionen från början? 48 (MP) replik: Tack, riksdagsledamoten , för frågan! Det finns med i lagändringen att det också ska vara hälsofrämjande åtgärder i uppdraget. Det är med i den här propositionen. Vi ser det som mycket viktigt att man genomför de hälsofrämjande uppdragen. Därför är jag glad att det finns med i propositionen. 49 ACKO ANKARBERG (KD) replik: I hälso- och sjukvårdslagen finns det med att vi ska arbeta hälsofrämjande. Men när propositionen kom från regeringen om att förtydliga grunduppdraget för primärvården fanns inte hälsofrämjande insatser, rehabilitering eller uppsökande verksamhet med. Det tillförde vi i full enighet från utskottet. Det vi har gjort i är gott, men eftersom det var en grön seger var min fråga: Vad var skälet till att de delar som vi har fått komplettera med från inte fanns med i propositionen? 50 (MP) replik: Alla partier är överens om att detta ska genomföras, och det finns som sagt med i lagen. Men det är bra att vi förtydligade uppdraget i utskottet. Det är mycket bra att vi är eniga i vårt utskott och att alla faktiskt understryker dessa frågor. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform Dock har drivit dessa frågor under en väldigt . Vår inriktning i hälso- och sjukvårdspolitiken har varit just att man ska se till hela människan och ha ett folkhälsoperspektiv. Man ska också jobba med rehabilitering. I spåren av pandemin ser vi nu att det verkligen kommer att behövas. Vi ser covid-19-patienter som lider väldigt mycket av efterverkningarna av sin sjukdom. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 15 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2020/21:SoU3 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2019/20:180) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU8 Sekretess för uppgifter om statliga tjänstepensionsförmåner Kammaren biföll utskottets förslag. KU13 Uppföljning av arbete under coronapandemin Kammaren biföll utskottets förslag. JuU7 Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS Punkt 1 (Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS ) 2. res. 1 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 2 (Lagring av biometrisk information) 2. res. 2 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. JuU9 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande Kammaren biföll utskottets förslag. JuU3 Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda Punkt 3 (Utökning av visitationsrätten till fler myndigheter och platser) 2. res. 2 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 3 V, 3 L, 3 MP 2:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 24 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 4 (Tvångsmedelsanvändning vid förhör) 2. res. 3 (SD, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP 3:10 SD, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 Utvidgade möjligheter att förvandla obetalda böter till fängelse Kammaren biföll utskottets förslag. FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet Kammaren biföll utskottets förslag. FiU8 Stärkt konsumentskydd på inlåningsmarknaden 2. res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Amineh Kakabaveh (-) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 1 (Övergripande om FN-systemet, reformer m.m.) 2. res. 1 (M) 3. res. 3 (C) 4. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 11 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:15 S, 4 V, 3 L, 3 MP Avstod:1 S, 10 SD, 5 C, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (för mänskliga rättigheter) 2. res. 5 (KD, L) 6 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 MP 5:3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag.