prot · H709106 · 2020-04-16 00:00:00 — Om det är något vi i efterhand kommer att behöva granska och utvärdera är det just hur vi kunde misslyckas med att hålla våra äldre undan smitta och hur vi kunde låta smittan komma åt dem inom näst intill hela landets äldreomsorg. Med detta sagt finns det även andra grupper som är särskilt känsliga för smitta och som vi omgående behöver säkerställa att vi skyddar i större utsträckning. Därför är det angeläget att definiera tydligare vilka grupper det rör sig om. Det kan röra sig om multisjuka, personer med funktionsnedsättningar, personer med nedsatt lungkapacitet, gravida med flera. Det är grupper som för sin egen såväl som för hela samhällets skull måste skyddas i större utsträckning än vad som sker . Men, fru talman, det är lättare sagt än gjort. Ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder Som jag redan nämnt misslyckades vi med att skydda de äldre som redan befann sig inom vår äldreomsorg, på specifika boenden som man kan tycka borde ha gått att isolera från dag ett. I betänkandet pratar vi dock om riskgrupper i arbetsför ålder som befinner sig runt om i hela samhället, på sina respektive arbetsplatser. Det finns därför ett behov av att definiera exakt vilka grupper som riskerar att drabbas extra hårt av coronaviruset. Dessa grupper måste sedan få möjlighet att stanna hemma från arbetet för att minimera risken för att de smittas och dör. För dö, fru talman, riskerar de att göra om de smittas. måste vi säkerställa att deras oro för smittan inte endast byts ut mot en ångestfylld oro för privatekonomin. Vi måste med andra ord säkerställa att de tilldelas en rimlig ersättning . Vi pratar om personer som både bidrar och bidrog i går till samhället, gick till jobbet, garanterade skatteintäkter och drog sitt strå till stacken. Det är personer som kommer att återgå till att göra just detta efter pandemin, men då måste det offentliga öka möjligheten för dem att faktiskt klara av densamma. En av dem är min ena farbror i , som riskerar att tillhöra en riskgrupp givet medfödda nedsättningar. Han gör sitt yttersta för att begränsa sin exponering för smitta, men måste han gå till jobbet. Det är naturligtvis något som förknippas med oro såväl som risk, för både honom och familjen. Det är för hans skull, såväl som för alla andra som berörs, som vi stöder detta initiativ. Nämnas bör även att många bor tillsammans med en närstående som tillhör en riskgrupp. Att även dessa personer ska kunna avstå från att arbeta utanför hemmet är något som måste ses över. Det är naturligtvis en klen tröst för dem som själva har möjlighet att stanna hemma med ersättning om de sedan smittas som en konsekvens av att andra i hushållet varit tvungna att gå till jobbet. Personer i sårbara grupper måste få ett effektivt skydd via socialförsäkringssystemet , och därför står vi bakom att fler grupper, likt gravida kvinnor, räknas in under särskilt sårbara grupper och att de nu på ett effektivt och snabbt sätt får ta del av ekonomiskt stöd, till exempel smittbärarersättning. Vi vill också framföra vikten av att man i förslaget inte missar den grupp som tidigare kan ha utförsäkrats och som tillhör en riskgrupp. Det finns många personer som tyvärr hamnat mellan stolarna för att de ansetts kunna ta ett arbete på arbetsmarknaden men inte setts som anställbara. Det kan vara värt att överväga även dessa personer. Det är vår mening att det varken kan anses vara rimligt eller humant att personer som tillhör riskgrupper i dagens läge ska förväntas stå till arbetsmarknadens förfogande. Vi sverigedemokrater värnar om befolkning och vill göra allt som står i vår makt för att under denna kris skapa trygghet för dem som är särskilt sårbara och för att rädda så många liv som möjligt. 13 (C): Ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder Ett enigt socialutskott fattade i går beslut om att utreda en utvidgad smittbärarpenning med anledning av coronaviruset. Spridningen av covid-19 påverkar hela samhället och innebär begränsningar i människors vardag. För vissa grupper betyder det särskilt stora risker. En tydlig riskfaktor för ett allvarligare insjuknande är hög ålder, det vill säga . Men även människor med andra riskfaktorer, såsom underliggande sjukdomar, kan också behöva skyddas. uppmanar dem som kan att jobba hemifrån. Ju färre som rör sig ute i samhället bland människor, desto mindre risk för smittspridning. Det är dock inte alla yrkesgrupper som har denna möjlighet. Enligt de nuvarande reglerna betalas smittbärarpenning ut till personer som har eller kan antas ha en smittsam sjukdom och som kan arbeta men som ska vara hemma på grund av smittrisken. Även personer som riskerar att sprida smitta eller som har varit utsatta för smitta utan att vara sjuka i sjukdomen omfattas. Men dagens regler kräver läkarintyg. Det som vi nu vill göra är att ge personer som tillhör riskgrupper, eller som har barn som tillhör riskgrupper, och som inte kan arbeta hemifrån möjlighet att stanna hemma med ersättning. Denna åtgärd kommer att hjälpa till att skydda särskilt sårbara patientgrupper. Men uppdraget är inte enkelt. Att ringa in riskgrupperna är en uppgift som vi måste ta på största allvar, framför allt för att vi ska skydda rätt personer men även för att inte skapa onödig oro och hålla folk hemma från arbetet i onödan. Att identifiera vilka som tillhör en riskgrupp är inget som vi politiker vare sig kan eller ska göra. Det är ett uppdrag som våra experter ska titta på och ta fram underlag för, allt för att vi ska träffa rätt. Därför tycker jag att det är klokt att låta få identifiera särskilt sårbara riskgrupper och hur en tillhörighet till en riskgrupp ska tillstyrkas för att det sedan ska kunna tas fram ett förslag på en utökad smittbärarpenning. Men det handlar inte bara om den som tillhör riskgruppen. Även de som lever nära en person i riskgruppen kan komma att behöva omfattas. Dessa åtgärder vidtar vi nu för att avlasta vården, men även för att skapa en trygghet bland de människor som tillhör riskgrupperna. Med detta vill jag yrka bifall till socialutskottets förslag. 14 (V): , och världen befinner sig i ett extremt svårt läge. Vi lever under ett hårt tryck hälsomässigt, ekonomiskt och mentalt, och vi behöver alla begränsa oss. Jag måste säga att jag tycker att det har gått ganska bra. För vissa grupper i samhället innebär emellertid coronaviruset en särskilt stor risk. Vi har nämnt de äldre. Personer som är och som har en underliggande sjukdom befinner sig definitivt i en riskgrupp. Men det finns även andra sårbara grupper. Väldigt många av oss kan jobba hemma. Det kan exempelvis ett antal av oss som sitter i göra. Men det finns andra som inte kan jobba hemma. Detta är också ytterst en klassfråga. Det handlar om busschauffören, expediten, förskolläraren, läraren och så vidare. Det innebär att även om dessa personer har en underliggande sjukdom går många av dem faktiskt till jobbet. Det ska de förstås inte göra. Ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder Att definiera vilka grupper som har ett särskilt behov av att skyddas mot smitta och som bör kunna få denna ersättning är en superviktig fråga. Det är inte vi i utskottet som så att säga ska skriva denna lista. Det ser ut som att väldigt många blir epidemiologer. En stor del av befolkning har gått något slags snabbutbildning. Men jag tycker att man ska lämna över denna fråga till experterna. Det har vi också gjort. Vi har lämnat över den till . ska återkomma med denna lista över sårbara grupper . Det låter lovvärt. Då ska vi titta på den. I detta sammanhang ska det också bedömas om exempelvis gravida under någon del av graviditeten kan anses tillhöra en sådan riskgrupp. Detta är ganska komplicerat. ska också titta på smittskyddsperspektivet och vilka personer som tillhör dessa riskgrupper. Det kan också vara så att man i en familj har ett barn som är allvarligt sjukt och som exempelvis genomgår cancerbehandling och så vidare. Sedan ska regeringen återkomma med sitt förslag på detta. Jag tror att detta kan bli mycket bra, och jag tror att väldigt många kan andas ut. Det handlar om dem som har en underliggande sjukdom. De som känner att de ändå måste gå och jobba och som inte kan jobba hemma kommer att kunna få denna penning. Det handlar om att socialförsäkringssystemet ska utredas för att vi ska kunna se vad vi kan göra åt detta. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i utskottets betänkande. 15 (L): Vi märker mycket tydligt att vårt land befinner sig i ett väldigt pressat läge, och framför allt är många människor under mycket stor press. Många tyngs av besvikelse – inställda studentmottagningar och 80-årskalas. Många är ensamma, och det är mycket sorg. Och vardagen är annorlunda för de allra flesta av oss på olika sätt. En del jobbar betydligt mer, och andra jobbar mindre eller på ett annat sätt. Vi behöver alla göra vår del. Vi behöver alla anpassa oss och begränsa våra liv. Men för en del människor är detta extra svårt. För en del människor är det nya coronaviruset nämligen direkt livsfarligt. Vid det här laget vet vi att den främsta riskfaktorn är att ha levt . Men vissa underliggande svåra sjukdomar – svåra hjärtsjukdomar, nedsatt immunförsvar, lungsjukdomar som gör att man inte klarar av en svår och dubbel lunginflammation – kan göra att man får ett mycket allvarligt sjukdomsförlopp oavsett ålder. Det gäller vuxna, och det gäller även en del barn. Vad ska då dessa människor ta sig till, de som i vanliga fall ska kunna gå till jobbet trots sin sjukdom eller trots att deras barn lider av problem med immunförsvar och liknande? Vad ska de göra nu om de inte kan jobba på distans? Jag är glad över att vårt svar blir: Ni ska inte behöva oroa er. Ni ska ha ett gott skydd. Jag är mycket glad och tacksam över det som vi ska besluta om . Det innebär att vi måste ta reda på vilka underliggande sjukdomar som gör människor extra sårbara. Detta måste tydligt definieras och avgränsas för att vi ska se till att dessa personer sedan får möjlighet att stanna hemma för att skydda sig själva eller skydda någon som är mycket viktig för dem. blir det så. Ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder Här tycker jag att ett stort och varmt tack är på sin plats till för hennes medmänsklighet, omtanke och slit för att skydda de mest sårbara. Jag vill även tacka alla er andra – mina kollegor i socialutskottet, och tjänstemän som jag vet arbetar övertid och sliter hårt därför att är viktig för att hitta en väg så att det blir möjligt att stärka skyddet för de allra mest utsatta. Tack och tack alla ni andra! 16 (MP): Det virus som orsakar covid-19 drabbar oss och vårt samhälle mycket hårt. Det är ett nytt virus som vi ännu inte vet så mycket om. Det finns inga mediciner ännu, och det finns inget vaccin. Allt vi har att tillgå när det blir som värst är en intensivvård som kan hjälpa till med andningen medan kroppen självläker. Forskarna lär sig mer dag för dag, men vi måste arbeta snabbare än så. Vi vet att de som är äldre löper större risk såväl att drabbas av sjukdomen som att insjukna väldigt svårt – och dessvärre även att gå bort i covid-19. Vi vet dock att även vissa grupper i arbetsför ålder, eller vissa skolbarn för den delen, är särskilt utsatta. Vi måste verkligen göra någonting för att skydda även dem. Därför är jag väldigt glad att ett enigt socialutskott har fattat beslut om att be regeringen uppdra åt att identifiera de grupper som behöver få detta extra skydd i vårt samhälle, så att de ska kunna stanna hemma från arbetet. Vi vet att vi alla arbetar med social distansering när vi är ute i samhället, men vi vet också att det ibland är trångt bland annat i lokaltrafiken. Därför är det viktigt att vi inte tittar enbart på riskgrupperna, alltså de som riskerar att drabbas hårt, utan även på deras familjer. Vi behöver titta på de barn som tillhör riskgruppen; vi kanske måste se till att deras föräldrar kan vara hemma för att vi ska kunna skydda barnen. Jag är väldigt glad att tog det här initiativet i utskottet. Jag vet att det fanns diskussioner även i regeringsarbetet, men jag är glad att vi har kommit fram till ett snabbt beslut och att vi alla har arbetat så bra gemensamt. Jag tycker faktiskt att vi gör det här. Vi i partier och i socialutskottet jobbar så otroligt bra, gemensamt, för att göra det bästa av den situation vi står i. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 5 om ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS betänkande 2019/20:SoU14 om ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS (skr. 2019/20:61) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2019/20:KU9 17 (SD): Vi står naturligtvis bakom samtliga våra motioner som behandlas i betänkandet, men då flera av dem behandlats och avstyrkts förenklat kommer jag inte att beröra dem alla i detta anförande. Jag hänvisar till vad partiet anförde i dessa frågor . Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation i detta betänkande, som alltså rör arbetsformer. Mycket kan sägas om arbetsformer i dessa tider. Nuvarande lösning är självklart inte optimal på något sätt, men i dessa tider av kris är den förmodligen den bästa vägen framåt. Den visar att det går att lösa problem om den politiska viljan finns. I denna stund kommer folkviljan till uttryck genom 55 ledamöter, företrädesvis från . I den friska och icke krisdrabbade parlamentariska demokratin kommer folkviljan till uttryck genom det parlament som tillsatts efter att fria och allmänna val ägt rum. För att folkstyret sedan ska få full genomslagskraft är det viktigt att den nyvalda konstituerande och därpå följande regeringsbildning genomsyras av väldefinierade och på förhand kända regler. riksdagar har i viss mån kunnat förlita sig på praxis då det har gällt att spegla valresultatet vid viktiga personval såsom tillsättande av talmän eller tillsättande av presidieposter. Efter valet har praxis emellertid luckrats upp genom att flera partier har bildat kartell och på detta sätt utestängt andra partier från att tilldelas poster de egentligen borde ha haft givet deras valresultat. Regelverket för personval inom behöver därför förtydligas så att talmän och presidieposterna i alla utskott bättre speglar utfallet i valet och därpå följande regeringsbildning. En sådan översyn torde göras bäst av en parlamentariskt sammansatt kommitté. 18 (M): Vårt samhälles sårbarhet har blivit så uppenbar att jag tror att det inte kan ha undgått någon. Det gäller samhällets alla delar, inte minst hur vår demokrati ska kunna fortsätta fungera tillfredsställande när samhället prövas – exempelvis som , i en pandemi. Det vi berör här är ett betänkande med , och utan att förminska motionerna i betänkandet rör de inte just den prekära situation vi befinner oss i . Förslagen som har kommit in under allmänna motionsperioden handlar i stället om sådant som riksdagsledamöternas arvoden, lite nya grepp kring motionsförfarandet i , hur vi väljer talman och upprättandet av en eventuell talmansbostad. Det är även några motioner angående vilka tidningar prenumererar på samt i vilken form, det vill säga om vi gör det fysiskt eller digitalt. Ingen av motionerna har väckts av , och därför yrkar jag avslag på motionerna i betänkandet. Jag tror att vi kommer att få chansen att återkomma till arbetsformer , för att just belysa hur de kan behöva förändras ytterligare i tider av kris. 19 (V): Precis som antyddes av tycker jag att det känns lite udda och konstigt att stå här och tala om dessa motioner, som skrevs – i en helt annan tid och en helt annan verklighet. Men det är ändå viktigt att vi behandlar de förslag som har lagts fram; en ny normalitet kommer ju att komma när den här krisen är över. Det är viktigt att fungerar trots att många inte kan resa hit och trots att många är isolerade. Många deltar också i arbetet hemifrån, förstås – även om det bara är 55 ledamöter som voterar är vi många fler som deltar aktivt i arbetet från annan plats. yttrade sig till socialutskottet om de bemyndiganden som regeringen får i smittskyddslagen med anledning av det virus som orsakar covid-19. Där uttalade ett enigt KU att det behövs en översyn av förutsättningarna för att vidta åtgärder i samband med nationella kriser. Vi kommer säkert också att behöva utvärdera hur har hanterat situationen och titta på hur ska utföra sina uppgifter vid nationella kriser . Både regeringens och uppgifter och möjligheter att agera i sådana situationer kommer att behöva diskuteras. Men det är svåra frågor som kräver noggranna avvägningar. Därför är det inte heller något som ska hastas fram just nu när krisen pågår. är det arbetsformer utifrån de motioner som lades fram som vi hanterar just . Detta är, som det har sagts tidigare, ett motionsbetänkande med lite blandad kompott. Det gäller till exempel hur vi sitter här i salen, klimatkompensation för flygresor och eventuell ersättning för tjänsteresor med cykel. Alla motioner avstyrks. har ingen reservation, men vi har ett särskilt yttrande. Det är flera motioner i betänkandet som har behandlats i förenklad form. Utskottet hänvisar till det som sas förra gången frågan var uppe för beslut. Bland de motioner som behandlas på det sättet finns en motion från som handlar om att vi tycker att riksdagsledamöternas arvoden bör sänkas och bindas till av prisbasbeloppet. Riksdagsledamöternas arvoden har stigit kraftigt . Dessutom har de skatteförändringar som gjorts inneburit att vi som riksdagsledamöter tjänar extra . Det riskerar förstås att skapa en förtroendeklyfta mellan oss folkvalda och de människor vi är satta att representera. tycker likadant om detta som vi gjorde . Men eftersom motionen inte behandlas i sak i betänkandet har vi inte gjort någon ny reservation. Angående de övriga motionerna delar vi utskottets bedömning att de bör avslås. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) Tryck- och yttrande-frihet, massmedie-frågor § 7 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor betänkande 2019/20:KU14 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor 20 (M): Jag börjar med att säga att vi moderater självklart står bakom samtliga av våra reservationer. Men för att voteringen senare inte ska bli så lång yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. Detta ärende handlar om några av de viktigaste grundbultarna i vår demokrati: rätten att yttra sig fritt och rätten till fria och oberoende medier. I då desinformation sprids såväl organiserat som för egen maskin är just dessa rättigheter avgörande för att vår demokrati ska kunna fortleva. Det innebär att vi alltid måste försvara vår yttrandefrihet, vår tryckfrihet och våra fria medier. I en undersökning som gjordes av , medier och kommunikation, JMG, vid i samarbete med uppgav av journalisterna i att de hade mottagit hot . De uppgifterna har också bekräftats återkommande i rad av liknande studier. Det bör sägas i sammanhanget att det självklart är allvarligt vem som än blir utsatt för hot, våld och trakasserier. Hot som riktas mot demokratin och särskilt viktiga demokratiska institutioner är dock hot som utöver att de drabbar den enskilda individen hårt också skadar oss alla och gör vårt gemensamma demokratiska samhälle svagare. Hot mot exempelvis domare, poliser och journalister gör att vi riskerar att få ett samhälle där makten granskas sämre, ett uddlöst rättsväsen och ett tystare demokratiskt samtal som kan leda till självcensur. Det vore djupt olyckligt. Därför är det allas vårt ansvar att tänka och lägga fram förslag och vidta åtgärder för att få ett slut på detta. Vi moderater har fått med oss övriga partier i på att mer behöver göras för att förebygga detta. Som det redogörs för väldigt bra i betänkandet görs nu en hel del för att öka kunskapen, öka tryggheten och öka stödet till medieredaktioner. Det handlar delvis om vad redaktioner själva kan vidta för säkerhetsåtgärder, vilka av åtgärderna som har bäst effekt, hur man anmäler brott och stöd när man anmäler brott. Det handlar om kommunikationsinsatser och hur polisen kan förbättra sitt arbete och förbättra kontakten med utsatta personer. Vi tror dock att man behöver göra mer och särskilt se över ett höjt straffansvar för den här typen av brott. Det har också tagits upp i ett otal utredningar men finns ännu inte på plats. som den journalistiska friheten måste värnas hotas den också av medveten desinformation och propaganda, som jag inledde med att prata om. Det sker som en del av hybridkrigföring länder och nationer emellan. Den moderna krigföringen sker helt enkelt inte längre bara med vapen utan också i våra medier. Enligt vår mening bör därför en utredning se över om man i grundlagen kan skapa en möjlighet att genom vanlig lag införa bestämmelser om ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som är propaganda. Om vi ska tala klarspråk riktar det ofta sig i huvudsak till mediekonsumenter i andra länder än just men inom EU och utgör ett led i hybridkrigföring. Det finns exempel på detta. Vi får inte låta våra liberala regler utnyttjas på vår och våra systerdemokratiers bekostnad. Det är svåra frågor. Men de är likväl viktiga och sådana som vi behöver ta tag i. 21 (SD): Tryck- och yttrande-frihet, massmedie-frågor Vi står naturligtvis bakom samtliga motioner. Men för att vinna tid yrkar jag endast bifall till reservation nr 4. Public service, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, är grundbultar i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. har public services vara eller icke vara debatterats frekvent. För fyller public service en viktig funktion då den är att betrakta som ett allmänintresse. Public service har ett viktigt grunduppdrag i att arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation och ha ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion. Utöver det har man även ett särskilt viktigt uppdrag att vara en enande kraft och säkerställa att betydelsefull information når hela befolkningen vid krissituationer. Det ser vi inte minst nu under coronaepidemin. Det är därför viktigt att public service får de resurser den behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts den. Tyvärr upplever många att public service-bolagen brustit i sitt uppdrag om saklighet och opartiskt innehåll. Vi tror att en del av landets nuvarande problem hade kunnat lindras eller undvikas om medborgarna fått full insikt i och förståelse för vad vissa politiska förslag skulle komma att få för konsekvenser. Det talas om en åsiktskorridor i hela mediesfären, en åsiktskorridor som public service tyvärr hållit sig inom. Mediesystemet blir starkt av en tredje statsmakt som inte enbart granskar den offentliga makten utan även granskar och sporrar varandra till högre kvalitet och saklighet i sin rapportering och granskning. Public service har en viktig roll i denna sammansättning av medier. Därför är det oerhört oroande med de brister i saklighet och opartiskhet som funnits i public service-bolagens innehåll. I vår motion presenterar vi olika förslag på mekanismer som vi tror kan stärka public services saklighet och opartiskhet som bolagen skyddas ytterligare från politisk styrning och politiska makthavares inflytande. Bland annat föreslår vi ett djupare samarbete i nyhetsrapporteringen mellan de nordiska länderna. Vi ser framför oss en sorts referensgranskningssystem de nordiska länderna emellan, där de olika ländernas bolag samordnar tillfällen för att ge varandra konstruktiv kritik. Vidare vill vi även stärka upp med ett renodlat vetenskapsråd som genomgående kontrollerar saklighet och informationskorrekthet i de fall en anmälan gjorts. Vi har även förslag på hur vi ska kunna öka public services förtroende genom att bättre exponera rättelser än . Det är mänskligt att fela, men den som är beredd att erkänna sina misstag och söka rätta till dem har hedern i behåll. Tryck- och yttrande-frihet, massmedie-frågor