prot · H80926 · 2020-10-22 00:00:00 — Det är definitivt inte en utveckling vi vill se i . Karriärmöjligheter och en trygg arbetsmiljö är viktiga komponenter för att behålla poliser. Men till syvende och sist är det ändå lönen som spelar in när man har ett tufft jobb med dåliga arbetstider. Tack vare och budget, som röstade på, fick poliserna genom en riktad lönesatsning mer . Inrikesministern säger att polisernas löner har ökat med . Det är dock ett medelvärde. Frågan är hur mycket medianvärdet ökade. Det är det som är intressant. Har du en låg lön från början får du mindre, eftersom det fördelas procentuellt. har satsat nästan 1 ½ miljard på en riktad lönesatsning till poliser med start , vilket i genomsnitt skulle betyda ytterligare mer per polis. Det kan jämföras med , som gör den näst största lönesatsningen med ungefär halva beloppet. Gällande ob-ersättningen är det ingen kraftig ökning. I genomsnitt har det skett en ökning med för en polis som arbetar treskift. 10 Statsrådet (S): Vi verkar vara överens om vikten av fler poliser, att poliser ska ha bra villkor och att arbetsmiljön för polisen är väldigt viktig. Däremot är jag inte riktigt säker på att den bild som ges av svensk polis helt stämmer överens med hur det ser ut just nu i . Vi har i rad haft minskade avgångar från polisen. Faktum är att personalomsättningen i är låg jämfört med nästan alla andra myndigheter, oavsett hur man räknar. Att man slår rekord i hur många som vill komma in på polisutbildningen och bli polis tyder väl på att det är ett väldigt attraktivt och viktigt yrke i . Väldigt många poliser lämnade yrket i samband med den stora omorganisationen av . Det är sant. Det var en process som man efteråt måste fundera på om den genomfördes på rätt sätt, även om jag i grunden tror att det är rätt med en svensk polismyndighet. Det tror jag ger kraft och utvecklingsmöjligheter för framöver. Men i efterhand måste man kunna säga att inte allt i det arbetet blev bra. Ungefär en fjärdedel av dem som lämnade yrket då har dock återrekryterats till , vilket säger någonting om att det är en annan känsla än när man lämnade. vill man tillbaka till . Jag ska inte rätta allting, men vi kan väl ändå vara överens om att bostadsinbrotten har minskat i . Bara tror jag att bostadsinbrotten minskade i . Det är ganska bra. Det handlar ju om ett väldigt integritetskränkande brott att få sin bostad genomsökt av tjuvar som vänder upp och ned på allt och stjäl guld eller vad det nu kan vara efter mormor. Det är jättekränkande, och där jobbar vi också med skärpt lagstiftning. Det intressanta med det här är att polisen verkligen har utökat sitt samarbete med till exempel grannsamverkan, något som ger väldigt bra resultat. Jag vill absolut inte säga att grannsamverkan är medborgargarden. Grannsamverkan är bland det bästa vi har åstadkommit i ett samarbete mellan och civilsamhället, och det ger verkligen resultat. gör vi samma typ av samarbete med många privata aktörer kopplat till internationella stöldligor som stjäl till exempel båtmotorer och annan sådan materiel. Det finns jättemycket att göra tillsammans för att göra det svårare för de här kriminella gängen att göra inbrott och stjäla saker och ting. Med den expansion och de lönesatsningar som har gjorts menar jag att stämningen är en helt annan i . Människor i yttre tjänst märker att det har blivit förändringar, och det kommer att fortsätta framöver eftersom inte kommer att lyckas med målet att bli 10 000 fler polisanställda till 2024 om det inte är ett attraktivt yrke att vara polis. Jag säger inte att jag är nöjd med hur det ser ut . Om inte så många hade lämnat vid omorganisationen och om man inte hade dragit ned antalet platser på polisutbildningen hade vi haft fler poliser . Så är det. Vi har tvingats att jobba i kapp det, och ser vi att intresset för att bli polis ökar ännu mer. Det nya antagningssystemet verkar också vara anpassat och fungera väldigt bra för dem som vill bli polisstudenter framöver. Jag kommer att fortsätta att jobba för att polisen ska växa, för att trygga deras arbetsmiljö och jobba med annat som har att göra med de villkor och den lagstiftning som polisen behöver ha i ryggen när de ska bekämpa kriminalitet. 11 (SD): Det stämmer att intresset för polisutbildningen har ökat. Ändå har antalet tomma platser på blivit fler. Fyra av tio platser står tomma , in på utbildningen. ville man utbilda 1 020 nya poliser, men var det bara 606 elever kvar på utbildningen. uppskattar att man behöver utbilda uppemot 1 120 personer per termin, vilket betyder att man behöver ha ännu fler sökande för att kunna fylla platserna. Fylls inte platserna spelar det ingen roll hur många nya utbildningar som öppnas upp. var först ut med att föreslå fler utbildade poliser. I takt med att regeringen därefter har agerat senfärdigt mot ungefär samma mål och för att det ska bli möjligt att nå målet har lyft fram förslag om en riktad lönesatsning och betald polisutbildning med riktig lön. Genom att göra polisutbildningen betald kan man attrahera ytterligare en grupp som befinner sig mitt i livet och som annars inte skulle kunna byta karriär. Den kvot som söker nu räcker uppenbarligen inte för att fylla platserna på . Polisyrket behöver därför uppgraderas ytterligare genom markant högre löner, trygghetsskapande åtgärder och incitament som lockar till sig fler sökande. Därför undrar jag hur det kommer sig att inrikesministern inte är öppen för att hitta fler vägar, till exempel en betald utbildning, för att kunna attrahera sökande som inte skulle kunna söka genom att bara ta studielån. Något som vi är överens om är att de svenska poliserna är för få för att klara sitt uppdrag . Därför är det viktigt att fortsätta att göra rejäla satsningar på polisen. Det behövs dock inte bara mer resurser, utan kan även själv bli mer effektiv. Poliser har en hel del arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av andra än utbildade poliser. behöver även se över hur deras resurser används internt. Ett sätt är att fråga medarbetarna om hur de upplever verksamhet. Den senaste medarbetarundersökningen inom polisen gjordes dock 2013. Ledningen har lovat att det skulle ske en ny sådan 2016. är det 2020, och det har fortfarande inte skett någon ny undersökning. Varför, kan man undra. Fler saker som skulle kunna titta på internt är den stora kommunikationsavdelningen med runt 200 anställda. Det kan jämföras med , som har totalt 160 anställda. Polisens HR-avdelning har 930 anställda. har antalet ökat . Som om det inte vore nog med den stora kommunikationsavdelningen köper polisen också in pr-tjänster. En stor del av dessa pengar skulle i stället kunna läggas på kärnverksamheten. Jag undrar varför polisen satsar så mycket på kommunikation och pr i stället för att prioritera kärnverksamheten. Man skulle till exempel kunna anställa tursekreterare som skulle kunna hjälpa ingripande poliser vid avrapportering, ge en rejäl löneökning som skulle gynna den polisiära numerären eller öka ob-ersättningen för att behålla poliser som arbetar på obekväma arbetstider. Att en stor del av polisens pengar går till administration borde en ansvarig minister vara mån om att kontrollera. Det är väl ändå inrikesministerns ansvar att se till att skattemedlen fördelas på ett adekvat sätt. Jag förstår inte riktigt syftet med en så stor kommunikationsavdelning inom polisen, och därför vill jag höra lite mer om det. 12 Statsrådet (S): Vi kommer att fortsätta att jobba för att bygga ut polisen. Vi har mer än fördubblat antalet personer som börjar en polisutbildning, och vi har aldrig antagit så många studenter vid ett och samma tillfälle som vid den senaste antagningen med den nya antagningsprocessen. finns en möjlighet att söka till och antas till utbildningsstart som ligger ett antal terminer framåt. Detta är en enorm fördel för dem som söker sig till polisutbildningen: De har garanterat en plats på polisutbildningen och kan därmed planera livet. Jag tror därför verkligen att det nya antagningssystemet har spelat roll för rekryteringen. Man måste också ställa sig frågan varför just de poliser som utbildar sig nu ska ha betald polisutbildning när de som har utbildat sig tidigare inte har haft det. Om det är så starkt söktryck – det har aldrig varit så många som har antagits som senaste gången – är det då rätt att göra om till en betald polisutbildning? Det verkar inte vara där problemet finns. Snarare har det varit en brist i utbildningsmöjligheter så att den här regeringen har tvingats jobba i kapp. När man nu raljerar över att HR-avdelningen har vuxit kan jag konstatera att det är där polisutbildarna finns. Det är de som jobbar på de två nya polisutbildningarna för att se till att polisstudenterna blir utbildade poliser. Hela organisationen måste hänga med när den ska växa. Det finns en viktig fråga om personer mitt i livet. Det var ett litet problem när många av dem som sökte var mycket unga. De drömde om att bli poliser, men det var för få som var mitt i livet. börjar vi se en viss ökning av att lite äldre, mer erfarna personer söker sig till polisutbildningen. Jag har också haft en nära dialog med , som säger att man ska bygga ut distansutbildningarna mer. Jag tror personligen att det är en viktig väg att nå människor mitt i livet. Det kan också gälla dem i glesbygd i , så att de kan stanna kvar hos sina familjer när de utbildar sig till polis. Det finns ett antal frågor som vi definitivt måste jobba med. Lön och villkor är sådana frågor, och med jämna mellanrum måste vi fråga oss om vi får den effekt som vi har förväntat oss av polisutbyggnaden. avsätter ju stora resurser för att expandera , och då förväntar vi oss resultat. Det absolut viktigaste som jag kommer att styra mot med är att det ska synas fler områdespoliser runt om i . De ska komma ut, öka tryggheten och synas över hela . Jag tror inte att riksdag skulle acceptera att vi bygger ut på det sättet utan att det syns fler poliser runt om i . Jag tror att det är klokt om riksdag eller regeringen inte i detalj reglerar exakt hur polisen ska organisera sin verksamhet utan överlåter det till rikspolischefen. Det är en myndighet, och myndigheten har också ett stort ansvar att organisera verksamheten så att den blir så effektiv som möjligt med de resurser som finns och framför allt alla de resurser som myndigheten nu får. 13 (SD): hade poliser betald utbildning för att det skulle bli fler poliser, och militären har betald utbildning. Det är inte något konstigt med det egentligen, om man vill attrahera fler sökande. Man behöver något sådant för att få äldre människor att söka. Jag har själv vänner som vill söka till utbildningen, men de kan inte eftersom de inte kommer att få ihop sin ekonomi. Det är ett incitament för att få fler sökande. Låt mig återigen ta upp frågan om kommunikationsavdelningen. Det är den frågan jag funderar mest på. Varför ha en så stor kommunikationsavdelning inom polisen? Dessutom är det övergripande målet –2024 att stärka polisens anseende och förtroende. Varför satsa mer på yta än på innehåll? Jag förstår inte riktigt. Sedan var det frågan om att styra polisens verksamhet. Det är skillnad på att styra den operativa verksamheten mot att styra på en övergripande nivå för att se hur fördelar sina resurser. Jag förstår att inrikesministern inte kan peta i operativa delar, men anser inrikesministern att det är helt upp till att fördela sina resurser? Regeringen lade ändå nästan 30 ½ miljard i sin budget till . Att då inte bry sig om hur de pengarna fördelas låter för mig lite märkligt. 14 Statsrådet (S): Med tanke på sista kommentar måste jag vara mycket tydlig, nämligen att regeringen har stora förväntningar på . När myndigheten får så mycket mer pengar, när man expanderar så kraftigt och kommer att fortsätta att göra det , då förväntar vi oss resultat i kampen mot brottsligheten, att människor känner en ökad trygghet och fler områdespoliser över hela landet. Det är det som vi lägger så mycket fokus på. Däremot är det alltid svårt att dra en gräns för vad politiken ska styra. Mycket av det administrativa stödet har en enorm betydelse för hur poliserna i yttre tjänst fungerar. Alla de digitala satsningar som gör, där poliser kan söka på registreringsskyltar direkt när de ser en bil, kroppskameror som ökar tryggheten i skarpa situationer, är viktiga frågor att bestämma över och resurssätta för att som helhet ska fungera bra. Därför är det ett bra initiativ när till exempel med de fackliga företrädarna bestämmer att man med en pott pengar ska jobba med trygghetsfrågor för de anställda och hur de pengarna på bästa möjliga sätt ska användas. Då involverar de fackliga organisationerna i arbetet. Det är ett klokt sätt att arbeta på. Vi kommer att fortsätta att följa upp och hur den växer, att det märks i hela landet och att det ger resultat både i form av minskad brottslighet och i form av ökad trygghet för medborgarna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:46 om vardagsbrottslighet och otrygghet 15 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för förebyggande åtgärder så att vardagsbrottsligheten minskar för dem som bor utanför våra tätorter. Interpellanten har också frågat vad jag avser att vidta för åtgärder så att antalet poliser i yttre tjänst ökar även i . har slutligen frågat mig vilka andra åtgärder som jag avser att vidta för att öka tryggheten för invånare som bor i områden där polistätheten är låg. ska vara ett tryggt land att leva i. Det förutsätter ett starkt rättsväsen, en tillgänglig polis och en ändamålsenlig lagstiftning. Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för bättre tillgänglighet i hela landet. Från regeringens sida kommer vi att fortsätta vårt hårda arbete för att förbättra förutsättningarna för polisen att utföra sitt uppdrag. Här utgör utbyggnaden av en central del. var vi halvvägs till vårt mål om 10 000 fler polisanställda, och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten . Det är också glädjande att färre poliser slutar inom myndigheten. Från regeringens sida förväntar vi oss att när växer måste också närvaron av poliser ute i samhället öka. Detta gäller naturligtvis i hela landet, inte bara i storstäderna. Det är inte enbart som kan bidra till att öka tryggheten och minska risken för brott. Bland annat näringslivet och dess branschorganisationer är viktiga aktörer i det brottsförebyggande arbetet, och samverkan på lokal nivå är av central betydelse. I det brottsförebyggande arbetet utgör regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, en bra utgångspunkt för ett långsiktigt och hållbart brottsförebyggande arbete i hela samhället. Regeringen har även genomfört flera lagändringar i skärpande riktning på straffrättens område, och en ny kamerabevakningslag har införts som bland annat underlättar handelns säkerhetsarbete. beslutade regeringen om lagrådsremissen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet. I lagrådsremissen föreslår regeringen en ny kvalifikationsgrund om systematik i straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri. Syftet är att systematiska inslag vid stöld- och häleribrott ska beaktas i större utsträckning. Regeringen anser även att den kränkning som det innebär att bli bestulen i sin bostad eller ett annat liknande boende ska beaktas i större utsträckning än . Regeringen föreslår därför också att ett nytt brott med beteckningen inbrottsstöld införs med en straffskala på fängelse i lägst ett och högst . Det är viktigt att de som gång på gång gör sig skyldiga till drograttfylleri och andra trafikbrott kan straffas på ett adekvat sätt och hindras från att begå nya brott. Den här regeringen har ökat möjligheterna att förverka fordon vid upprepad trafikbrottslighet. bereds också förslag om en höjning av maximistraffet för bland annat rattfylleri och grov olovlig körning till fängelse. Förutom strängare straff möjliggör dessa förslag att föraren vid behov kan frihetsberövas redan i samband med ett polisingripande. Dessutom har regeringen gett en utredare i uppdrag att bland annat analysera förutsättningarna för att införa sållningsprov för att hindra personer att köra narkotikapåverkade. Regeringen har således vidtagit ett stort antal åtgärder för att förstärka såväl det brottsförebyggande som det brottsbekämpande arbetet. Regeringens arbete fortsätter med oförminskad kraft. 16 (M): Tack för det mångordiga svaret, statsrådet! Jag tänkte åka tillbaka till verkligheten – verkligheten för dem som bor i exempelvis och . Det är inte så konstigt att medierna fokuserar på sprängningar, uppmärksammade mord, barn som avrättas på öppen gata i – ja, vi vet ju allt som hänt. Men någonting som kanske flyger under mediernas radar, i alla fall riksmediernas, är den kraftigt ökade vardagsbrottsligheten. Det är den min interpellation handlar om. Jag var i , som är en fantastisk ort utanför i . Om statsrådet har åkt till , som en och annan stockholmare gör, vet han att man passerar rondellen i byn . Där har man jätteproblem med vardagsbrottslighet. Tidningen sätter rubriken: ”Invånarnas desperata vädjan efter hjälp.” Man skriver alltså om invånarnas desperata rop på hjälp. Inbrott, skadegörelse, drograttfyllor och hot är verkligheten för dem som bor i . Jag var och träffade dem. Statsrådet säger i sitt svar att det är bra med samhällets civila samverkan med polisen, och sådan har man i . har man en byvakt. Byvakten har en fantastiskt bra ordning på byn, om jag får säga så. Man vet vilka individer det är som begår brotten, och man vet vilka individer det är som kör fordon narkotikapåverkade. Tänk dig att vara mamma i och ha en sjuårig dotter som ska gå till skolan ungefär den tid som mamman vet att det kör en narkotikapåverkad person på vägarna! Det vet man. Man berättar detta för polisen om och om igen. Det var till och med så att en av personerna i byvakten blev knivhotad – tänk dig skräckupplevelsen att råka ut för ett rån på din egen gård och bli knivhotad! Man ringer polisen, och polisen säger: ”Vi har inga resurser. Det finns ingen polisbil att skicka.” Tänk dig frustrationen att du har blivit knivhotad på din egen gård och att polisens svar är: ”Det finns ingen bil att skicka.” Situationen är så allvarlig att invånarna i inte ville prata offentligt när medierna träffade dem vid det möte som jag var med på. Man vill inte sätta sitt namn i tidningen, för man vet att det skulle innebära fruktansvärt stora trakasserier. Medborgarna uppfattar att det finns för få poliser, och de som jobbar saknar resurser. De säger att lagstiftningen är för vek. Detta är verkligheten, fru talman. Det är verkligheten i för dem som bor på landsorten. Den vardagsbrottsligheten är naturligtvis inte lika spektakulär som när ett barn blir nedskjutet på öppen gata i , men det är verkligheten för dem som bor i . Det är verkligheten för dem som bor i och verkligheten för dem som bor i en by utanför . Det är en uppgivenhet man kan känna när man inte får samhällets stöd och inte får känna samhällets trygghet, och det är därför jag vill upprepa min fråga: Vad kommer regeringen att göra som har bäring på den verklighet som finns utanför våra tätorter? 17 (M): Fru talman och statsrådet! Jag vill ställa lite frågor om vardagsbrottsligheten i min hembygd . Uppe hos oss har vi, som väl är, klarat oss från gängbrottsligheten – än så länge, ska jag säga – men vi har väldigt mycket annan brottslighet. Den är organiserad av ligor som ofta kommer från andra sidan . Det är inbrott i fritidshus, vilket görs med allt större fräckhet – i synnerhet nu när det är höst och börjar mörkna. Det är väldigt mycket stölder av båtmotorer. Det har bildats grannsamverkan för att häva detta, men det är fortfarande stora stölder. är ligorna så fräcka att de åker till varven , när det blåser storm så att de inte hörs. Då sågar de bort akterspeglarna och stjäl Yamahamotorer – endast Yamahamotorer, inga andra. Jag tror inte att det finns service av andra motorer på andra sidan . Min fråga till statsrådet blir: Varför ger man inte tullen större befogenheter att i hamnarna stoppa de skåpbilar som forslar ut stöldgodset? Jag tycker att det vore på sin plats att tulltjänstemännen fick rätt att öppna skåpen och visitera utan att de misstänker att det ligger döda människor eller stöldgods i bilen. De borde ha det som rutin. Jag skulle önska att man tog fram en proposition om det, så det är min fråga. 18 (M): Jag tackar så mycket för alla satsningar som görs på . Men vad ska jag säga till om vardagsbrottsligheten, som fortsätter? Det sker våldtäkter. En våldtäkt uppmärksammades på riksnivå av Lamotte, och då hände det någonting med just det brottet. vittnade en mamma om en man som hånade henne när hon träffade honom lokalt i . senast har vi en kvinna som blev nedslagen av tre män när hon var ute och rastade hunden. Vi har en organiserad brottslighet som går ända ned till tiggarna utanför butikerna – tiggare som hämtas upp i flotta bilar. Frågan till statsrådet , fru talman, är: Vad görs gällande de vardagsbrott som sker i ? 19 Statsrådet (S): Jag slår ihop ett par av frågorna som handlar om vad vi gör för att vardagsbrottsligheten ska bekämpas och, framför allt, om polisnärvaron. Den är nämligen helt central i detta – utan en närvarande polis är det väldigt svårt att prioritera vardagsbrottslighet. Det är svårt att ha samarbeten med båtklubbar eller kommunen om det inte finns poliser närvarande som har tid och kraft att göra det. Det grundläggande svaret är alltså att vi nu bygger ut polisen väldigt kraftfullt över hela landet och att det just nu faktiskt är plus i tillväxten i egentligen alla polisregioner – utom i , vilket är lite märkligt. De har dock andra utmaningar i eftersom så många polisanställda faktiskt tas till andra arbetsuppgifter. Det är därför en lite bekymmersam situation i . Man kan säga att vi bara kommer halvvägs och att vi har 5 000 kvar, men det är fortfarande så att 4 000 av de 5 000 som vi har förstärkt med är civilanställda. De syns alltså inte ute i samhället på det sättet. De kan avlasta så att fler poliser kan vara ute och göra jobbet på gator och torg, men det är de facto väldigt mycket civilanställda det handlar om. Det var nämligen första fasen. Det tar dessutom, som ni vet, att utbilda nya poliser. När det gäller vardagsbrottsligheten vill jag säga att det finns lite olika bilder generellt. Det blir också lite olika i olika delar av landet. Jag börjar med viktiga frågor om internationella stöldligor, för de står för en väldigt stor del av inbrotten i . De står för mycket av båtstölderna, och de står för mycket av stölder av byggnadsutrustning och så vidare – de ändrar modus ganska ordentligt utifrån var de får pengar. Det är alltså en organiserad form av kriminalitet. Vi vet också att de kommer från ett antal länder, så det första ledet i detta är att se till att hindra fler från att komma in i över huvud taget. Har man begått brott tidigare är man inte per automatik berättigad att komma in i . Det handlar alltså om att jobba mer med gränspolis och om att stoppa stöldligorna från att komma in. Vi har också haft ett samarbete mellan polis, kustbevakning och tull där de har samarbetat mer underrättelsebaserat för att jobba mot dessa internationella stöldligor. Alla myndigheter säger att de har blivit bättre på att spåra och kartlägga stöldligorna, men samarbeten med båtklubbar och andra har gett jättestora resultat där man har fått det att funka. Vi ska alltså inte underskatta det förebyggande arbetet. Den konkreta frågan var när tullen kan få nya befogenheter. Det ligger ett sådant förslag ute på remiss just . har skickat ut ett förslag om att ge tullen nya befogenheter att även kunna stoppa vid gräns. Vi får se vad remissinstanserna säger om detta, men jag ser fram emot att det kan genomföras. Det är en eftertraktad förändring av befogenheter att kunna bidra ännu mer konkret i jakten på de internationella stöldligorna. 20 (M): Jag tänkte återvända till verkligheten i – till verkligheten i .