prot · H80947 · 2020-12-04 00:00:00 — konstaterar i sin rapport att efterfrågan på biobränsle kommer att öka till 2030. Det finns också andra uppskattningar som en följd av färdplanerna, reduktionsplikten och andra initiativ. Ministern och jag är överens om att efterfrågan på svensk bioenergi kommer att öka kraftigt. Med anledning av det tror jag att det vore lämpligt om regeringen själv skaffade sig en uppfattning om hur stor efterfrågan kan bli som en följd av färdplanerna och annan regeringspolitik, men också hur mycket bioenergiproduktion som egentligen är önskvärd med hänsyn tagen till att vi också har miljömål på andra områden, inte minst miljömålet Levande skogar. importerar vi nästan all råvara till biobränslen i , och det tycker inte någon av oss är särskilt hållbart. Då blir frågan om vi ska ersätta det med svenskproducerade biodrivmedel. Om vi dessutom får en ökning med 70–, är det då hållbart utifrån perspektivet biologisk mångfald? En stor del av bioenergin väntas ju komma från skogen och jordbruket. Jag tror därför att det är viktigt att regeringen tydligt säger att vi inte kan äventyra våra mål för biologisk mångfald, utan då får biobränsle produceras av restprodukter, det som inte kan användas till någonting annat. Är det regeringens ambition att föra just den politiken? 10 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en viktig fråga! Vi befinner oss i den kanske största omställningen av industri, produktion och konsumtion i modern tid – sedan den industriella revolutionen. Därför är det så oerhört viktigt att vi har de här färdplanerna från sektor för sektor, som räknade upp. Cement-, stål- och skogsindustrin, tunga transporter och så vidare har själva pekat på hinder för att nå fossilfrihet och nettonollutsläpp till 2050. Det arbete som pågår nu är att försöka lägga ihop alla färdplanerna och se vad det finns för synergier och målkonflikter och hur samhället ska hjälpa till för att vi ska klara att göra den här omställningen utan att avveckla vår svenska industri, utan att hela ska stanna. Det är verkligen inte avsikten med omställningen, utan det handlar om att vi ska ha ren luft och bromsa klimatkrisen. ställde frågan vad vi ska prioritera – klimatomställningen eller våra miljökvalitetsmål för levande skogar och för biologisk mångfald. Svaret på det är väldigt tydligt från min sida: Vi ska absolut inte nedprioritera våra miljökvalitetsmål. De ligger fast. Och klimatomställningen måste ske inom ramen för de mål som vi har satt upp och som har beslutat om. Här finns ingen ändring av kursen, och det ska det absolut inte göra. Det är varken önskvärt eller rimligt att tumma på hållbarhetskraven för att öka mängden biomassa. Vi konstaterar nu att om alla fossila bränslen skulle ersättas av bioenergi skulle det leda till ett stort överuttag av biomassa. Men vi kan också konstatera att färdplanerna utgår från vilken typ av motorer och processer som finns . Det sker en enormt stor omställning vad gäller innovation. Vi måste titta på transporteffektivitet, cirkularitet, elektrifiering, energieffektivisering, vätgas och elektrobränslen. Det finns en hel rad verktyg i verktygslådan som gör att vi kommer att kunna nå klimatmålen. Biodrivmedel som sådant är inte det enda svaret. Det kommer att vara en del och det som vi ska använda när det saknas andra alternativ. Men det finns alternativ på många av de här områdena som färdplanerna pekar ut. Därför behöver vi stödja utvecklingen av dessa, och det gör regeringen. Vi går in med stöd via Industriklivet till vätgas, cirkulära lösningar, hållbara batterikedjor etcetera. Svaret på frågan om det är hållbart med en så här stor ökning är troligtvis nej. importerar vi av alla biodrivmedel. Vi exporterar dessutom av alla biodrivmedel som produceras i . Det här är en global marknad, och det är oerhört viktigt att vi faktiskt kan öka en hållbar produktion av biodrivmedel i . 11 (V): När SLU-forskaren utifrån färdplanerna för fossilfrihet försökte ta reda på den förväntade efterfrågan på biobränsle och hur den skulle påverka skogen skrev han en rapport med . Jag tror att det är precis så. Om vi drar ur proppen och säger att målen kan nås med biobränsle så varsågoda, ja, då kommer våra skogar att förvandlas till plantager för biobränsleproduktion. Det är bra att ministern inte vill det, men jag tror att det är viktigt att regeringen själv skaffar sig en uppfattning om den förväntade efterfrågan och sedan prioriterar bland planerna. Jag har pratat med många aktörer som har skickat in färdplaner för fossilfrihet till regeringen, och de anser att de har skickat in sina planer till just regeringen och förväntar sig någon form av respons. Många förväntar sig nog ett svar på hur mycket biobränsle det är hållbart att producera. Ministern säger i sitt svar att regeringens politik till exempel är att skyddsvärda skogar inte ska få avverkas. Jag vågar påstå att det är precis det som sker; avverkas skyddsvärda skogar i . Jag var själv vid Brännvinsberget i Ore skogsrike i och såg att hade avverkat biologiskt värdefull skog. Också i Sikån i södra och i Tellejokk, också i , har avverkat skog som har klassats som biologiskt värdefull, antingen av naturbevakare eller av . Det här sker alltså , så vi behöver en skogspolitik som tar mycket större hänsyn till biologisk mångfald. Ministern säger i svaret att hon vill ha incitament för hållbart skogsbruk, och det är viktigt. Vad kan det handla om för incitament? Den skogsutredning som kommit pekar enligt mitt förmenande åt helt fel håll. Man vill ta bort registreringen av nyckelbiotoper och korta handläggningstiderna för avverkningsansökningar, vilket gör det svårare att få insyn i vilka avverkningar som ska göras. Vidare ska skydd göras med frivillighet, inte regleras. Det känns inte som en önskvärd utveckling. Vad kommer den bioekonomistrategi som ska tas fram att ha för status? Jag är orolig för att det blir ännu en strategi som pekar ut biobränsle som en fantastisk lösning på allt. Men det kan det inte vara. Stora delar av transportsektorn ska över huvud taget inte förlita sig på biobränsle, anser jag, utan där kan man i stället elektrifiera och ha ett mer effektivt transportsystem. Jag skulle vilja ha ett mycket tydligare besked från ministern. Hur ser regeringen på de inspel som har kommit från färdplanerna? Tänker regeringen prioritera bland dem avseende hur mycket biobränsle som kommer att användas? Kan ministern ange en nivå? använder vi väl ungefär biobränsle i . Ska det vara mer eller mindre än så? 12 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågorna. Det här är verkligen relevanta frågor och en komplex frågeställning. När vi nu står inför denna stora omställning ska vi såklart ställa oss dessa frågor. Vi måste självklart värna om våra miljö- och klimatmål, men det ska inte vara antingen det ena eller det andra, utan vi ska göra alltsammans. När det gäller bioekonomi, biobränslen och biomassa är det viktigt att det används där det gör mest nytta men utan att tumma på våra miljökvalitetsmål. Vi vet att hållbara ekosystem är viktigt för att behålla den biologiska mångfalden, och som jag sa inledningsvis ser vi tyvärr en nedgång i biologisk mångfald i våra skogar, bland annat för skogslevande fåglar. Detta måste vi ta på allra största allvar. Låt mig påpeka att ingen regering har satsat så mycket på skydd av värdefulla skogar som den nuvarande. inrättades det drygt tusen nya och utvidgade naturreservat som innehåller värdefull skog. Vi har också en rad satsningar i januariavtalet som vi har aviserat i budgetpropositionen . Vi höjer anslaget för skydd av värdefull natur med . Även anslaget för skötsel av värdefull natur har ökat. Arbetet med grön infrastruktur fortsätter. Grön infrastruktur är ekologiskt funktionella nätverk av naturområden som brukas och förvaltas så att biologisk mångfald bevaras och ekosystem främjas. Detta är nödvändigt för att våra naturligt förekommande arter ska ha livskraftiga populationer. Ett nytt Sveaskogsprogram ska också genomföras. Det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för hållbart skogsbruk och ta stor naturhänsyn. Det är också en del av januariavtalet. Den skogsutredning nämner har regeringen tagit emot, och vi kommer att skicka ut betänkandet på remiss. Vi har inte analyserat den ännu, så jag kan inte kommentera den. Jag har redan redogjort för olika incitament för hållbart skogsbruk och de stora budgetsatsningar regeringen gör. Men vi behöver förstås ta ytterligare steg för att se till att det utvecklas nya tekniker så att skogen och skogsråvaran kan nyttjas på ett mer hållbart sätt ur flera perspektiv, bland annat givetvis biologisk mångfald. Så till hur mycket biomassa vi kommer att behöva till 2030 eller 2050. Vi ser en enormt snabb omställning i detta nu av näringsliv och transportsektor. var av alla nybilar som såldes laddbara. Det förutspådde ingen , nej, inte ens för . Utvecklingen går alltså mycket snabbare än vad vi trodde. Med den reduktionsplikt vi har infört ser vi ett ökat behov till 2030. Men om elektrifieringen fortsätter som kommer behovet att bli mycket mindre. 13 (V): Det vore faktiskt intressant att höra hur stort behovet av biobränsle kommer att bli med anledning av reduktionsplikten. Denna plikt innebär att det är obligatoriskt att blanda i mer och mer biobränsle i bensin och diesel. Jag ställde denna fråga till och fick svaret att vi 2030 kommer att behöva ungefär 40–biobränsle. har vi totalt , så det är alltså en mycket kraftig ökning – och det bara med anledning av reduktionsplikten. Vi har också färdplanerna, som är föremålet för dagens debatt. För mig går matematiken inte ihop. Jag kan mycket väl tänka mig att vi kan ha en betydande nationell produktion av hållbara biobränslen. Vi har ett stort skogsbruk i och pappers- och cellulosaindustrier. Där skapas det restprodukter som man kan göra biobränsle av. Men inte kan det räcka till en 70-procentig, 86-procentig eller 100-procentig ökning av biobränsleanvändningen i . Det får helt enkelt bli lite mer nischat, och därför är det viktigt att regeringen går in och prioriterar bland färdplanerna och säger vad man tror och inte tror på. Men någon sådan plan ser jag dessvärre inte från regeringen. Vad gällde incitament för hållbart skogsbruk var det som ministern tog upp budgetanslag för att skydda mer skog. Det håller vi i fullt ut med om. Vi anslår till och med mer pengar än vad regeringen gör. Incitament för ett hållbarare skogsbruk är till exempel att främja kontinuitetsskogbruk där man inte kalhugger hela skogen. Är det sådana saker som ministern tänker sig? Det hoppas jag i varje fall. Jag vill tacka för debatten. Jag tror att vi måste återkomma i fler debatter om biobränsle, hållbarhet och klimatomställning, för det är viktigt. 14 Miljö- och klimatminister (MP): nämnde några siffror här om hur mycket bioenergi som används. Det stämmer att går till biodrivmedel . Reduktionsplikten skulle kunna leda till ett biodrivmedelsbehov på . Men detta är inte allt som används. Totalt i samhället används bioenergi. Mycket av det är flis som går till uppvärmning. Det finns verkligen möjligheter att omdisponera inom det som redan finns och redan används. Hur ska vi prioritera? Vi ska använda biomassan där den gör mest nytta. Vi ser att teknikutvecklingen går enormt snabbt. Går man tillbaka historiskt ser man att prognoser sällan slår in. Vi är väldigt smarta på effektivisering och att hitta nya tekniker. Med tydliga krav på hållbarhet och rätt prissignaler kan marknaden allokera den tillgängliga biomassan dit där den får mest och bäst avkastning. Troligtvis ska vi använda biomassan som ersättning för fossila insatsvaror först och främst i beständiga produkter som alltmer förädlade produkter och inte som bränsle primärt. Biobränslen kan användas som en brygga till att snabbt fasa ut fossila bränslen. Vi har väldigt många bilar med förbränningsmotorer . Vi kan inte skrota dem. De har en livslängd på . Det är också ett sätt att få med alla människor i den omställning vi behöver göra. Men vi ska göra det inom ramen för de beslutade miljökvalitetsmål som vi behöver respektera för att vi ska ha en levande natur, som vi också är beroende av. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:112 om exporten av elbilar till 15 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat finansministern vad ministern menar med ställningstagandet att elbilsexporten till bör minska, och vilken nivå på elbilsexporten från till ministern kommer att betrakta som rimlig innan reglerna för fordonsbeskattningen görs om. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Antalet elbilar och laddhybrider som säljs i och som sedan exporteras till utlandet har ökat , även om de allra flesta bilar som säljs i fortfarande stannar i landet. Statistik från myndigheten visar att ungefär var fjärde elbil eller laddhybrid som säljs i exporteras . En majoritet av de exporterade laddhybriderna och hälften av de exporterade elbilarna hamnar i . Export från av dessa begagnade bilar innebär att omställningen i till en fordonsflotta som inte är beroende av fossila drivmedel fördröjs genom att utbudet av begagnade elbilar minskar på den svenska marknaden. Det innebär också att svenska skattemedel går åt till att finansiera andra länders omställning till en mer miljövänlig fordonsflotta. Det bör dock i detta sammanhang framhållas att är en del av EU:s gemensamma inre marknad, och begagnade bilar är en handelsvara som alla andra. Den europeiska marknaden är betydligt större än den svenska varför det är naturligt att en del av de miljöbilar som byter ägare säljs till utlandet. Från exporterades det dock tio gånger fler begagnade bensin- och dieselbilar än begagnade miljöbilar . I syfte att motverka export från av subventionerade miljöbilar har skickat ut ett förslag på remiss om att mottagare av bidrag vid köp av miljöbil, i form av klimatbonus, ska bli återbetalningsskyldig av bidraget om bilen exporteras . Remisstiden löpte ut . Departementet kommer som vanligt att analysera inkomna synpunkter. Min ambition är att en sådan återbetalningsskyldighet av klimatbonusen ska införas . Det är dock viktigt att utformningen av återbetalningsskyldigheten inte strider mot för den inre marknaden. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Den som lyssnar kanske funderar på vad bonus–malus är. Många vet det, men inte alla. Det är i grunden en teoretisk produkt där man ska överbeskatta bensin- och dieselbilar för att sedan kunna subventionera renare elbilar, elhybrider och så vidare. Grundtanken var möjligen god. Mitt eget parti var med under införandet av systemet, även om jag själv personligen var tveksam vid införandet. Det som dessvärre har hänt är att vi har sett vad den här teoretiska produkten har åstadkommit. Om man tar en helt vanlig , Tiguan till exempel, kostade den årliga beskattningen av en sådan som går på diesel 2014, innan man införde detta. , med bonus–malus och förstärkningar i det systemet, kommer det att kosta i fordonsskatt . Det är en ganska remarkabel höjning. Då är bilen ändå en av de bilar som har fått en mindre höjning än många andra. Det som har hänt är att den som tjänar mindre pengar och har råd att köpa en begagnad bil som går på bensin eller diesel har fått se att andrahandsvärdet trycks upp av de höjda nybilspriserna på grund av bonus–malus-systemet. Den som tjänar mindre subventionerar bilar till den som tjänar mer. Det har blivit den praktiska konsekvensen av detta. Det har också blivit så att och landsbygden subventionerar bilar för dem som bor i våra städer. Det är där de dyra elbilarna säljs och där man plockar ut bonusen. Det som också har hänt, och det är vad min interpellation handlar om, är att hårt arbetande människor runt om i detta land som kör sina bensin‑ och dieselbilar till och från arbetet, hämtar sina barn från olika fritidsaktiviteter och kör hem lite mat till sin gamla mamma betalar en enorm överbeskattning i i fordonsskatt. Det gör de antingen i form av att de köper en ny bil eller köper en begagnad bil där andrahandsvärdet har tryckts upp av systemet. Det som händer med en stor del av de pengarna är att de far över till . Det är i form av subventionerade elbilar som förs över till . Det kan man tycka vad man vill om. Jag läser i ministerns svar att det finns ett visst huvudbry i detta. Men det jag ser är ett mycket större problem. Människor med mindre marginaler ute på landsbygden, som redan jobbar och sliter väldigt hårt, ska sitta och bekosta elbilsomställningen i till människor där som har väldigt mycket pengar. Det kan jag inte riktigt förstå. Till detta döms systemet också ut av expertmyndigheter, och . Alla de hävdar att det är ett otroligt dyrt och ineffektivt sätt att försöka ställa om den svenska fordonsflottan på. Jag är glad att vi moderater åtminstone har intagit ställningen att vilja avskaffa det här systemet därför att det inte uppnår det som från början var grundtanken. Jag tycker inte att hårt arbetande människor i ska bekosta klimatomställningen i . Jag läser i svaret att ministern och regeringen vill göra någonting åt detta. Min fråga till ministern är: Om det är på det sättet att man inte lyckas stoppa elbilsexporten till , det vill säga uttaget från svenska skattebetalare för att subventionera elbilar i , är ministern då beredd att avveckla systemet och hitta ett annat bättre system för att främja omställningen av fordonsflottan? 17 (M): Bonus–malus är ett system där miljö- och klimatsmarta bilar ska löna sig och betalas av malusen, straffskatten. Elbilar är ju någonting som vi vill ha på de svenska vägarna. Vi vill ha nya, fina bilar med den senaste tekniken, både för säkerhet och för miljö. I svaret redogör ministern för det arbete som bedrivs i regeringen och den remiss som har gått ut. Enligt den ska de som köper en elbil få en bonus, och om bilen exporteras ska de bli återbetalningsskyldiga – så har jag förstått det. Då vill jag fråga ministern om hon ser att incitamentet kan begränsas om de som har råd att köpa en elbil ska kunna bli återbetalningsskyldiga om samma fordon exporteras . 18 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar ledamöterna för frågorna. Jag vill börja med att understryka att de utvärderingar som hänvisar till inte innefattar bonus–malus-systemet. Vi har fått en väldig hattighet i och med supermiljöbilspremien som alliansregeringen införde. Problemet med export av miljöbilar är heller ingenting nytt. Det man inte har tagit in i utvärderingarna är just det faktum att de utsläppande bilarna i det här systemet finansierar bonusen för de lågutsläppande bilarna. Det gör att skattebetalarna inte behöver betala för det. Jag vill också understryka att den nya skatten gäller för nya bilar, inte för de äldre bilar som redan rullar på våra landsvägar. Detta är ett sätt att försöka förändra nybilsstrukturen, och en sådan förändring ser vi redan. Man ska inte heller tro att nya, stora, tunga dieselbilar, suvar, är billigare än nya elbilar. De ligger ungefär i samma prisklass, skulle jag säga. kommer det också elbilar som är mycket billigare än för bara . Också det är väldigt mycket ett resultat av politik som visar vägen: är vi intresserade av den här marknaden. var den främsta elbilsmarknaden. ligger i topp i EU för nybilsförsäljningen av laddbara bilar – av de nya bilar som såldes var laddbara. Det skulle jag väldigt mycket vilja tillskriva bonus–malus-reformen. Innan den infördes var det . Utvecklingen går alltså väldigt snabbt, och naturligtvis faller också priserna. Jag skulle också, apropå att bo på landsbygden, vilja säga att driftskostnaden för en elbil är av kostnaden för en fossildriven bil. Att ladda med förnybar el, att ha möjlighet att ladda där man bor och inte behöva åka till en bensinstation och betala väldigt mycket för att tanka varje gång, till exempel om man har långt till arbetet, innebär enorma fördelar inte minst för landsbygden. Den som bor på landet har möjlighet att ladda där man bor, . Vi har också mellanklassbilar som har en räckvidd . Jag tycker alltså att det är väldigt populistiskt att säga att detta drabbar människor på landsbygden. Vi ser också att försäljningen av laddbara bilar inte bara sker i storstäderna. Flera av våra landsbygdslän ligger faktiskt också i topp. vill däremot subventionera fossila bränslen genom att sänka bensinskatten med 7 miljarder i sin budget. Det är att slösa med skattebetalarnas pengar, vill jag verkligen säga. Vi har en klimatkris; vi behöver ställa om. frågar vad jag tycker om återbetalningsskyldigheten. Den här frågan har varit ute på remiss, och vi behöver lösa den på ett bra sätt. Förslaget från är att om man säljer sin elbil tidigare än måste man avtala med den man säljer till att om denna person exporterar bilen till ett annat land kommer återbetalningsskyldigheten att ligga på den som exporterar bilen, inte den som har köpt bilen i första ledet. 19 (M): Låt mig först visa ministern denna rubrik i min mobiltelefon. Det kanske inte syns, men det är från . Rubriken är ”Ineffektivt stöd till miljöbilar” – vi kanske kan resonera om detta sedan. I de rekommendationer som ger till regeringen – jobbar ju på uppdrag av riksdag med att granska det regeringen gör vad gäller mål och annat – är det ganska tydligt, fru talman, att dömer ut det här systemet. Det gör även andra expertmyndigheter. med flera säger att detta är ett dåligt och dyrt sätt. Dessutom är kritiken mycket hård vad gäller att dessa elbilar, som subventioneras av hårt arbetande människor i det här landet, exporteras till . Den kritiken är mycket tuff från och andra, fru talman. Jag vet inte vad ministern hänvisar till i övrigt, men för den som vill går det att läsa om den kritiken och om rekommendationerna från . Sedan blir jag lite förbluffad när miljöministern, fru talman, står och säger att människor på landsbygden borde köpa elbilar eftersom det blir så mycket billigare för dem – precis som om folk vore korkade och inte gjorde det som vore ekonomiskt rätt och riktigt. Det tycker jag nästan är provocerande, fru talman. Skälet till att människor inte köper elbilarna är ju att dessa är väldigt dyra. Det är skälet till att de som inte har råd nu straffbeskattas för att de inte har råd att ställa om och för att de som har råd att ställa om ska få ännu billigare elbilar. Sedan minns jag inte ordvalet, men ministern talade också om att detta inte skulle drabba landsbygden särskilt hårt. Då kan man titta på de kommuner där elbilarna säljs och de kommuner där elbilarna inte säljs. Topp 10-kommunerna tror jag att ministern nästan skulle kunna rabbla upp från huvudet, för det är i princip kommuner här . Det är där de flesta elbilarna säljs. När det gäller de kommuner där minst elbilar säljs får man ta sig upp till . 3 av de kommuner som har minst försäljning av elbilar finns i mitt län, , som har 15 kommuner. Det är alltså en mycket tydlig skillnad på var elbilarna säljs. Det detta system har åstadkommit är att de som tjänar mindre pengar får betala massor av straffskatter för att de som tjänar mycket pengar ska få köpa dyra, fina lyxbilar. Det är den ena konsekvensen som systemet har inneburit. Sedan har vi också en överflyttning från land till stad. Bilarna säljs i de stora städerna – det är bara att titta på i vilka kommuner dessa bilar säljs så blir den bilden mycket tydlig, fru talman. Det som kanske är allra mest provocerande är det jag ställde frågan om. Inte nog med denna förflyttning från dem som tjänar lite till dem som tjänar mycket, från dem som bor på landsbygden till dem som bor i staden; det sker också en överflyttning av pengar från hårt arbetande människor i det här landet som behöver bilen för att ta sig till och från jobbet till att bekosta elbilsomställningen i . Det är ju det denna interpellation handlar om: det stora dränage av pengar som går från svenska skattebetalare, vilka överbeskattas på ett sätt ingen annan gör i Europeiska unionen vad gäller ägandet av bilen.