prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — Att tvärtom, som , utan samråd och beredning och med en enkel majoritetsomröstning försöka ändra denna linje riskerar att skapa osäkerhet och oönskade spekulationer om ytterligare förändringar. Detta ligger inte i intresse. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Vi ser redan tydliga bevis på den osäkerhet det kan skapa. Det har lett till spekulationer i en lång rad internationella medier från länder som , , , och där man försökte tolka säkerhetspolitiska linje och huruvida vi nu närmar oss ett Natomedlemskap. Ryska medier publicerade exempelvis en artikel med rubriken: Svenska parlamentet tar ett avgörande steg mot försvarsallians med och Natomedlemskap. Låt mig avsluta med att säga att regeringen är mån om att samförstånd ska fortsätta att råda i säkerhetspolitiska frågor. Vi alla här i kammaren är fullt medvetna om de olikheter som finns i synen på exempelvis Nato. Jag har också stor respekt för de argument som har framförts här . Frågan om säkerhet är dock för viktig för att tillåta splittring. Det är av största vikt att vi kan visa svenska folket och omvärlden att säkerhetspolitik är solid, långsiktig och pålitlig. Det är också en hållning som regeringar, oavsett politisk hemvist, har haft . Jag hoppas att vi kan återvända till ett sådant samförstånd. 55 HANS (M) replik: Utrikesministern citerar ur propositionen, som i sin tur citerar Försvarsberedningens rapport, två kardinalmeningar: ”Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot .” Det är alldeles utmärkt, utrikesministern. Låt mig bara påminna om i där både statsministern och dåvarande utrikesministern undergrävde just den formuleringen. De nedvärderade och avvisade den. Därför är det glädjande och en styrka att det här, precis som utrikesministern efterlyste, finns en bred uppslutning bakom den. Alla partier i Försvarsberedningen undantaget har ställt sig bakom den. Det ger fast mark under fötterna. Utrikesministern talar om långsiktighet och ett brett stöd och säger sedan att den militära alliansfriheten tjänar väl. När, var och hur har denna linje mejslats fram, med tanke på långsiktighet och ett brett stöd, av partier? Sanningen är ju den att det är någonting som regeringen, eller framför allt Socialdemokraterna, kokade ihop när man tog regeringsmakten . Dagens debatt har dessutom visat att när det gäller den säkerhetspolitiska linjen är åtminstone sex partier emot. Av och till när talade kunde man tro att det finns sju partier emot. Om man pratar om långsiktighet och brett stöd, hur förklarar då regeringens eget agerande? Om det nu är så att ställer sig bakom detta med Nato-option motsvarar det 204 ledamöter. De som är emot Nato-optionen är 143 ledamöter. Då skulle jag vilja ställa frågan, herr talman, till utrikesministern, som företräder regeringen: Hur tänker regeringen hantera detta? 56 Utrikesminister (S) replik: säkerhetspolitiska linje ligger fast som den har uttryckts i regeringsförklaringen och i utrikesdeklarationen. Vi har inte ändrat uppfattning. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Vår uppfattning är att säkerhetspolitiska linje ska vara långsiktig och förutsägbar och präglas av kontinuitet. Vi anser att vår militära alliansfrihet har tjänat och tjänar oss väl och att den bidrar till säkerhet och stabilitet i vår del av , precis som försvarsministern gång på gång förklarade. Regeringen kommer förstås att svara på tillkännagivande enligt de rutiner som gäller för detta. 57 HANS (M) replik: Då ska jag säga så här: Ta detta som en chans och en möjlighet att mejsla fram denna långsiktighet och detta breda stöd i ! Den säkerhetspolitiska linje som utrikesministern återvänder till, att den militära alliansfriheten tjänar väl, är alltså inte byggd på någon förankring. Den säkerhetspolitiska linje som ni hänvisar till har i bästa fall stöd av två av åtta partier. I sämsta fall, när man lyssnar på , har den stöd av ett parti i riksdag. Det här är en möjlighet och en chans. Det är dessutom bra och i intresse att vi får denna Nato-option och att vi därmed kan ensa den säkerhetspolitiska linjen med , ett land som har haft sin egen Nato-option . Det finns fortfarande ett motstånd hos många partier i den finländska och den finländska regeringen mot tanken på ett Natomedlemskap, liksom ett folkligt motstånd, men ändå har man haft detta med Nato-optionen. Jag tror alltså att här gives en möjlighet, herr talman, för regeringen att se om det finns förutsättningar att ta fram en långsiktig säkerhetspolitisk linje med ett brett stöd i . Det man nu hänvisar till när man säger att den militära alliansfriheten tjänar väl är man ju ensam om. Däremot, och jag vill verkligen kvittera det, är det utmärkt att regeringen som öppet konfronterade Försvarsberedningens beskrivning nu angör den till sin egen. Det är en styrka. Det är i rätt riktning, även om det råkar reta . 58 Utrikesminister (S) replik: Jag är faktiskt genuint förvånad över hur man i dagens debatt jämför det här snabba förslaget om Nato-option med Nato-option . De borgerliga partierna och bygger argumentationen på en helt felaktig premiss, nämligen den att den så kallade svenska Nato-optionen skulle förändra eller påverka samarbetet med . Liksom försvarsministern har jag långa och djupa samtal med utrikesministern i . Det finns inte någonting som säger att skulle förbättra deras option, som utskottet anser. Jag skulle snarare säga att man betackar sig för det. Det ankommer inte på att uttrycka sig kring optioner. 59 (C) replik: Ur utrikesdeklarationen : ”säkerhetspolitiska linje ligger fast. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians” – så skrevs det då. hör jag att den militära alliansfriheten tjänar oss väl. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag hör ett annat uttryck än vad som fanns i utrikesdeklarationen . Jag undrar naturligtvis om detta är ett uttryck för den långsiktighet som har uttalats från regeringens företrädare här. En solid, långsiktig och pålitlig säkerhetspolitik är naturligtvis viktigt. Ytterst bär regeringen ansvar för att säkerställa att man får det stödet. I den proposition som lades fram fick man inte detta breda stöd. Vi var överens om och hade förhandlat stycket om utredningen som sedan blev Bringéus utredning. sökte vi se om det gick att komma fram, eftersom Värnkraft hade skapat en ganska god grund och hittat språkbruk som kunde hantera dessa frågor. Men se, herr talman, regeringen var inte intresserad. Då funderar man naturligtvis på om detta är ett uttryck för den långsiktighet och den solida grund som regeringen vill se. Det finns en otydlighet. Hur har regeringen sökt stöd för sin linje brett i parlamentet, herr talman? 60 Utrikesminister (S) replik: Det är precis som säger: säkerhetspolitik ska bygga på stabilitet och långsiktighet och på att eventuella grundläggande förändringar i vår linje ska ske med så stor parlamentarisk förankring som möjligt. Vi ser ju att detta är och uppfattas som en grundläggande förändring. Jag har så många artiklar – jag har till och med dem med mig här – med frågor från alla länder i hela världen som säger att okej, kanske går mot ett Natomedlemskap. Detta är inte bra för vår trygghet. Det är inte bra att vi ska hantera säkerhetspolitiska frågor med hoppande majoriteter i , utan här ska vi ha ett bredare samråd. Vad jag känner till kom det inte heller något skarpt förslag i Försvarsberedningen på Nato-option, även om man hade diskussioner. Därför kommer det här också väldigt hastigt och utan en bredare diskussion om vad det faktiskt skulle innebära bland annat för synen runt om i världen på vart säkerhetspolitik är på väg. 61 (C) replik: Som sagt, det har varit olika formuleringar från de socialdemokratiska regeringarna i säkerhetspolitiska utrikesdeklarationer och regeringsförklaringar . Den totala soliditeten och långsiktigheten tror jag därför att regeringen behöver fundera på. Jag har hört att regeringen uppfattar att en svensk Nato-option, det vill säga att vi skulle göra som , skulle rubba balansen. Det handlar alltså inte om att söka medlemskap, utan vi skulle värdera möjligheten och säga att vi förbehåller oss rätten att kunna göra det. Utan att läsa tidningar från hela världen funderar jag på hur balansen i vår region skulle rubbas av en sådan option. Jag hoppas, herr talman, att regeringen väljer ett förhållningssätt utifrån beslut som visar att man hör breda markering och uppmaning. Jag hoppas att man inte väljer att svara på detta tillkännagivande med ett ”vi har ingenting gjort, vi tänker ingenting göra, vi delar inte uppfattningen”. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Då skulle nämligen regeringen återigen visa att man inte söker det långsiktiga, solida stödet för den säkerhetspolitik som ska föra utan att man nöjer sig med att diskutera internt och inte söka brett stöd. Jag hoppas verkligen att regeringen inte gör så, för då blir det en helt annan diskussion framåt. 62 Utrikesminister (S) replik: Man hänvisar till att det fanns en enighet i Försvarsberedningen. Då är det konstigt att man inte lade fram några konkreta förslag där utan smäller upp ett sådant här förslag innan man ska fatta beslut. När det gäller vad det är för skillnad jämfört med är det en jätteskillnad. Först och främst har vi inte fått några signaler från över huvud taget om att en sådan förändring i svensk säkerhetspolitik skulle vara efterfrågad. Tvärtemot vad ni påstår, , handlar vår övertygelse om en förutsägbar och konsekvent svensk säkerhetspolitik, inte minst när det gäller vår relation till Nato och vad den betyder. Är detta ett steg på vägen mot ett medlemskap? Det är ju detta som det är spekulationer om för fullt runt omkring. Vi anser att vi agerar genom politiska åtgärder, inte genom att splittra. Det finns en väsentlig skillnad jämfört med när det gäller Nato-optionen. Deras linje har gällt . Man vet vad den innebär, och man vet vad den inte innebär i . I fall är det något nytt som har föreslagits av fem partier, varav minst fyra förordar ett Natomedlemskap. Detta kan inte ge upphov till något annat än spekulationer. 63 (KD) replik: Först vill jag säga att det är bra att utrikesministern så tydligt betonar det som vi sa i Försvarsberedningen, nämligen att ett militärt angrepp mot inte kan uteslutas. Jag var faktiskt den som ställde frågan till utrikesministerns företrädare uppe i när det begav sig 2018, och hon var inte alls bekväm med det och tycktes inte veta om att det var något som vi hade förhandlat fram i bred majoritet och som alla partier utom var överens om. Det är bra att vi har den delen på plats . Det är också mycket bra med alla de samarbeten som utrikesministern räknade upp. Jag vill komma tillbaka till frågan: På vilket sätt är en Nato-option skadlig för men tydligen fullt okej för ? 64 Utrikesminister (S) replik: Det handlar om att har haft en Nato-option . Deras säkerhetspolitiska linje bygger på deras historia, på deras geografiska läge och på att alla vet vad en Nato-option innebär eller inte innebär. I kommer en Nato-option snabbt. Det är de borgerliga partierna som vill gå med i Nato och som får stöd av . Varför kan vi bara spekulera om. Detta gör att omvärlden ser det som att vi ändrar position när det gäller om vi ska gå med i Nato eller inte, utan någon bred samsyn eller diskussion om huruvida detta kan påverka den balans och det pussel som försvarsministern pratade om. Det är därför det är så stor skillnad jämfört med den Nato-option som finns i . Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 har i sin utrikes- och säkerhetspolitiska redogörelse skrivit: ”Till grunderna för utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitik hör att upprätthålla en nationell rörelsefrihet samt valmöjligheter. Detta inbegriper en möjlighet att alliera sig militärt och ansöka om medlemskap i . Beslut ses alltid över i realtid med beaktande av förändringarna i den internationella säkerhetsomgivningen. Genom den kompatibilitet som uppnås via samarbetet säkerställs att det inte uppstår några praktiska hinder för en eventuell anslutning”. Detta har de haft , men vi skulle ändra jättesnabbt utan att vi har med oss alla stora partier. Detta skulle ses som ett steg mot ett Natomedlemskap utan någon som helst föregående förändring. Det är detta som ger upphov till spekulationer, och det är därför det är oroväckande. Det är skillnaden. 65 (KD) replik: Jag får det inte riktigt att gå ihop. Jag hör ju hur utrikesministern talar om ett försämrat säkerhetspolitiskt läge och att mycket har förändrats. Jag förstår inte varför det då inte skulle vara naturligt att ta steget. Vi tycks ju vara överens om att det är bra för och att det höjer tröskeln för dem. Det borde vara självklart. Det är dubbelmoral. Jag har en åttaåring hemma. Hon skulle nog säga att detta är som kejsarens nya kläder. Det hänger inte ihop. Å ena sidan finner vi inte ord att förklara hur viktigt samarbetet är, att vi ska utveckla det och att är vår viktigaste partner, men när det å andra sidan kommer till att förstå och förklara vad det är som gör att en Nato-option är bra för blir det under av klarhet. Då är det något som stärker tryggheten, men för blir det för hemskt, som jag tror att utrikesministern uttryckte det i Rapport. Jag får det inte att gå ihop. Jag tycker inte att det överensstämmer med verkligheten. Det här var något som vi diskuterade väldigt tydligt i Försvarsberedningen. finns det, visar det sig, en tydlig majoritet. Statsrådet får en chans till att besvara frågan: På vilket sätt skulle en Nato-option vara skadlig för men tydligen fullt okej för ? Jag undrar också: Hur tänker regeringen förhålla sig till att det, sannolikt , kommer att bli en klar majoritet i riksdag för en Nato-option? 66 Utrikesminister (S) replik: Alla, till och med en åttaåring och , kan titta i en kartbok och se hur gränserna ser ut för . Alla kan läsa en historiebok och se vilken skillnad det är mellan svensk och finsk historia. Alla borde begripa att det är stor skillnad på att ha en uttalad Nato-option, som , och att inte ha det, som vi. Vi har byggt vår säkerhetspolitik på andra sätt, som en del i hela pusslet för att få en så stor säkerhet som möjligt i vår del av . tolkar vad som skulle vara bra för eller inte och hur en option för skulle påverka, förstärka eller försvaga option. Detta tror jag faktiskt att man betackar sig för i – att skulle komma och säga: Om vi gör så här blir er situation bättre, och då kommer ni att vara mycket tryggare. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det tror jag inte alls, utan jag tror att de är väldigt nöjda med att de har en förutsägbarhet, en stabilitet, en kontinuitet och ett otroligt nära samarbete. har vi ett nära samarbete med Nato nu utan att vi behöver det formella medlemskapet, som skulle ställa till med spekulationer, oro och ökad osäkerhet. Det är min övertygelse. 67 (V) replik: kom med sitt granskningsbetänkande. Det behandlar alla KU-anmälningar som gjorts i . En av de anmälningar som behandlades var min anmälan av utrikesministerns uttalande i om krigsmateriel till , där hon hävdade att det kunde vara brandfiltar och förstahjälpenutrustning. Det var även ett uttalande om att export inte kan ske till stater som befinner sig i konflikt. konstaterade i sitt betänkande att utrikesministerns uttalanden var felaktiga och att en självklar utgångspunkt för ett statsråds uttalanden är att de ska vara korrekta. Detta konstaterade ett enigt konstitutionsutskott. Det är förstås viktigt att det som sägs är korrekt och inte uppfattas som att utrikesministern försöker vilseleda dem som lyssnar eller bagatellisera problem. kan det vara så att ministern inte har kunskap om det som man uttalar sig om och att man då får anledning att lära sig något nytt genom KU:s granskningar. har utrikesministern fått lära sig att brandfiltar och förstahjälpenutrustning inte är krigsmateriel och att det inte finns något absolut exportförbud mot krigsmateriel till stater som befinner sig i en väpnad konflikt med en annan stat, även om det så att säga är intentionen. Det är trevligt att man i KU då kan vara behjälplig och att man har ett litet utbildningssyfte. Jag undrar: Har utrikesministern tagit intryck av KU:s anmärkning, och har hon lärt sig något nytt om svensk krigsmaterielexport? Jag undrar också: Varför gjorde ingenting för att rätta det felaktiga uttalandet i en av största tidningar? Vi diskuterar ju den säkerhetspolitiska inriktningen och inte KU:s granskningsbetänkande. Men utrikesministern får kommentera. 69 Utrikesminister (S) replik: Givetvis ska man göra korrekta uttalanden. Jag är glad att är nästan barnsligt glad över den här framgången och ständigt framhåller den. Jag bara lägger mig platt. Ursäkta att jag sa fel! Jag vet numera att brandfiltar inte ingår i detta, och jag ska inte upprepa att de gör det. Tack så mycket, , för att du uppmärksammade oss på min felaktighet! Jag ska försöka uttrycka mig så korrekt jag bara kan. Jag uppskattar naturligtvis att KU pekar på när man säger fel. 70 (V) replik: Jag tackar utrikesministern så mycket för svaret. Som riksdagsledamot får man vara nöjd med de små framgångarna. Har man lyckats få till en liten tillrättavisning av utrikesministern får man vara nöjd med det. Jag tackar för att hon har tagit till sig detta. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 kommer kopplingen till säkerhetspolitiken, herr talman. exporterar vapen till 58 länder runt om i världen. I en säkerhetspolitisk kontext har vapenexporten betydelse. Vi kan inte exportera vapen till stater som vi tror skulle kunna komma i krig med oss eller på något sätt hamna i konflikt med oss. Men det är också så att vi inte vill exportera vapen som skapar konflikter eller ökar spänningar runt om i världen. Jag undrar hur utrikesministern ser på att det ändå är relativt många stater som exporterar vapen till. Vi kan göra en jämförelse med till exempel biståndet, som inte ligger under utrikesministern men under hennes departement. Man pratar ju om att rikta det, fokusera det och så vidare. Jag känner en oro för att viljan att exportera vapen är så stor att man ser till att hitta många aktörer och länder runt om i världen och att det inte bidrar till att stärka svensk säkerhetspolitik; det blir mer vapen i världen, ökade spänningar och konflikter som sedan i värsta fall leder fram till väpnade konflikter. För att ta ett tydligt exempel och konkretisera vill jag nämna ett område som i och för sig ligger utanför säkerhetspolitiken. Det finns inte omnämnt i det säkerhetspolitiska betänkandet eller i propositionen. Det jag tänker på är , där man har haft krig . Regeringen har deklarerat att man nu vill sälja dit. Det är uppenbart att man från sida har konflikter med sitt grannland . Detta leder till ökad osäkerhet och instabilitet i . Jag undrar: Hur ser utrikesministern på vapenexporten kopplat till säkerhetspolitiken? 71 Utrikesminister (S) replik: Naturligtvis hade vi haft en mycket bättre situation om det inte hade behövts några vapen alls, om vi hade haft fred i hela världen och om man inte hade behövt ha någon vapenexport över huvud taget. Men så ser inte världen ut. Då måste man ställa sig frågan: Behöver vi ett försvar? Vi svarar ja på den frågan. Vi behöver till och med stärka försvaret. Vi ökar våra försvarsutgifter med de kommande fem åren, för vi har sett att det är en mer orolig värld. Och om vi själva vill öka våra möjligheter att försvara oss måste ju andra länder rimligen också få lov att få vapen så att de kan försvara sig. Vårt exportregelverk hör till de absolut tuffaste i hela världen och är kanske det allra tuffaste. Vi ska inte exportera till länder där man till exempel har väldigt stora MR-kränkningar eller befinner sig i direkt krig. Ska vi då neka andra länder att köpa vapen från oss och hänvisa dem till , eller något annat land därför att vi inte vill göra det utifrån vårt stränga regelverk? Jag tycker att det är felaktigt. Jag tycker att det är positivt att man kan välja att köpa vapen från . har en väldigt stark, bra och kraftfull vapenindustri för att vi själva ska kunna bygga upp ett eget försvar. Men det räcker inte med det svenska försvaret, och då måste vi exportera. Jag ser inte alls på de här frågorna på samma sätt som Svenneling. Vi kan vara överens om att det hade varit bra om man inte hade behövt det här över huvud taget. Det hade varit bra om det hade varit fred. Då hade vi inte behövt något försvar över huvud taget. Men vi har gjort de staket som behövs runt om. Vi låter andra länder själva fatta beslut om vem som ska sälja vapen till dem. Om de uppfyller de krav vi har kan de få köpa av oss. 72 (M): Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 För att stärka säkerheten i vårt närområde intar det fördjupade försvarssamarbetet med en särställning. Vi moderater står bakom detta samarbete och vill vidareutveckla det inom alla försvarsgrenar. Det är främst de blå stridskrafterna, marinen och flygvapnet, som lett denna utveckling. FISE-samarbetet inom marinen, samarbetet mellan amfibiebataljonen och brigad samt en omfattande övningsverksamhet mellan våra flygvapen är exempel på det utmärkta samarbete vi har med . Om , precis som , även skulle använda E skulle detta skapa nya möjligheter för vårt samarbete. Förutsättningarna för gemensamma lösningar för logistik, utbildning, gemensam vapenarsenal och underhåll skulle kraftfullt förbättras. Vi skulle även få en större redundans och en bättre försörjningstrygghet i vår stridsflygsflotta. ska givetvis välja det stridsflygplan som bäst svarar upp mot landets säkerhets- och försvarspolitiska behov. Men om landar i att det är Gripen som är den bästa lösningen kommer vi moderater att verka för att även gör allt som krävs för att ha en så bra samverkan som möjligt mellan våra flygvapen. Jag skulle gärna se att vi fortsätter att utveckla försvarssamarbetet med och skapar förutsättningar för ett gemensamt luftförsvar i en form eller annan. Det fördjupade försvarssamarbetet med ska även kunna innefatta ett operativt samarbete i händelse av kris och krig. Detta är ett nytt och viktigt steg i samarbetet mellan våra länder. Den logiska slutsatsen av det är att det även måste leda till en djupare säkerhetspolitisk samordning mellan våra länder. Säkerhetspolitiken och försvarspolitiken måste helt enkelt gå hand i hand. Den finska Nato-optionen är den största säkerhetspolitiska skiljelinjen mellan och . Finländska företrädare har sagt att den finländska Nato-optionen blivit viktigare efter angrepp på . Det är därför bra att en tydlig majoritet i den här kammaren nu verkar ställa sig bakom att även bör inkludera en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje. Det förstärker och harmoniserar vårt säkerhetspolitiska samarbete och det jämställda i våra relationer när det kommer till Nato. Beslutet att tillkännage för regeringen att bör införa en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje fattas naturligtvis inte i ett vakuum. Det ska ses mot bakgrund av den nya lag om operativt försvarssamarbete med som fattade beslut om i den här kammaren . Men det ska även ses mot bakgrund av hur regeringen själv valt att hantera och formulera säkerhetspolitiska linje. Ända sedan regeringen tillträdde har den uttalat att den militära alliansfriheten tjänar väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Det finns två problem med den formuleringen, herr talman. För det första är den inte förankrad i partier eller framförhandlad i Försvarsberedningen. Jag vill påminna om att Alliansen under sina vid makten hade en gemensam framförhandlad linje från Försvarsberedningen när det kom till hur man uttryckte sig om den säkerhetspolitiska linjen. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 För det andra finns det heller ingen samsyn i sak beträffande att den militära alliansfriheten tjänar väl.