prot · H8095 · 2020-09-10 00:00:00 — Jag ska ge svar på frågan om vi tror att detta kommer att räcka och om Sis-hemmen kommer att vara tillräckliga. Med de säkerhetshöjande åtgärder som vidtas med den kompetensutveckling som krävs, med förändringar i kommunikation och annat tror jag att vi kommer att komma väldigt långt. Då är frågan snarare vad det är för skillnad på det som skulle kalla för ungdomsfängelser och en Sis-institution anpassad med mycket säkerhetshöjande åtgärder. Ambitionen är naturligtvis att man ska kunna klara av denna grupp. Det är den uppgift som Sis har – det är inte en fråga att ställa sig – och den ska man kunna hantera. Jag vill understryka hur viktigt det är att vi inte bara har dialog här i kammaren utan att också Sis har en mycket tät dialog med Kriminalvården och med för att se till att man samarbetar och lär av varandra. I takt med att detta kryper ned i åldrarna och att man har fått in ett annat våldskapital också på Sis-hemmen har man ett mycket stort behov av och ett stort utbyte av att få ha en dialog med kriminalvården. kan det handla om att också låna personal och se till att man verkligen tar intryck. Kriminalvården har förstås kommit längre i det säkerhetshöjande arbetet och har än mer professionell kompetens på området just . Men Sis ska också dit. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:463 om ersättning för att hindra smittspridning i riskgrupper 30 Socialminister (S): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att förtydliga regelverket så att det omfattar alla personer som tillhör riskgrupp och har LSS-insatser, oavsett om det är stat eller kommun som betalar för insatserna. Som jag redan har svarat frågeställaren beslutade regeringen att personer i riskgrupper, vissa anhöriga och föräldrar till allvarligt sjuka barn, som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för att undvika smitta av covid-19, ska ha rätt till ersättning. De nya bestämmelserna har tagits fram i nära dialog med . Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. 31 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Denna interpellation handlar bokstavligen om liv och död. Den handlar om att de som tillhör samhällets svagaste ska kunna överleva en pandemi. Den handlar om föräldrars rätt och skyldighet att skydda samhällets svagaste, det vill säga de barn, unga vuxna eller vuxna som lever i familjegemenskap och som har multifunktionshandikapp eller funktionsnedsättning, så att de ska kunna överleva en pandemi. Det är detta som denna interpellation handlar om. Bakgrunden känner alla till. Regeringen var snabb att höja a-kassan för fullt friska och andra. Men fick kämpa med ett tillkännagivande för att säkerställa att det över huvud taget skulle utgå ersättning till riskgrupper. Till slut, precis som statsrådet sa, följde regeringen tillkännagivande och införde ett ersättningssystem. Man gjorde det på det sättet att man sa att människor har rätt till ersättning men att de kan söka . Pengarna kommer att betalas ut , men vi vet inte när. Statsrådet tror säkert inte på en moderat riksdagsledamot. Men vad säger , och vad säger ? Vad säger de organisationer som representerar de föräldrar som har svårt sjuka barn? Jag vet inte om statsrådet läser . Men hade RBU en debattartikel med rubriken ”Barnen som glöms bort i coronakrisen”. I debattartikeln konstateras: ”Vi är trötta, arga, ledsna och frustrerade att gång på gång förbises av våra politiker och myndigheter. Inte bara i denna fråga.” Man tar i artikeln upp exempel, och där blir jag så förvånad över statsrådets svar. Man skriver: ”Ekonomisk ersättning måste betalas ut även till föräldrar som stannar hemma med friskt barn med funktionsnedsättning, precis som för andra anhöriga.” Det verkar enligt statsrådets svar som att hon tror att det utgår ersättning till föräldrar som måste vara hemma med funktionsnedsatta barn. Jag vet inte om statsrådet brukar läsa på FUB:s hemsida. Det är en organisation som organiserar familjer som har speciella behov. Där säger man precis samma sak. ”FUB kommenterar ersättningarna till anhöriga: Personer med flerfunktionsnedsättning är helt beroende av andra personer och lever nära inpå och tillsammans med sina anhöriga. Detta gäller samtliga anhöriga inom hushållsgemenskapen, oavsett om de arbetar som personliga assistenter eller inte. Närheten till och stödet för en person med flerfunktionsnedsättning upphör inte för att en anhörig inte är personlig assistent.” Nästa punkt, som min interpellation och min tidigare skriftliga fråga handlar om, lyder: ”Ersättningarna omfattar endast personer som beviljats statlig assi-stansersättning, vilket utesluter personer som har assistans. De snäva ersättningsreglerna får allvarliga konsekvenser för personer med funktionsnedsättning som redan drabbats hårt av svårigheterna att beviljas statlig assistansersättning.” Detta betyder alltså att om ett barn har statlig assistansinsats får man riskgruppsersättning. Om ett barn med en liknande sjukdomsbild har assistans får man alltså inte riskgruppsersättning. Men, fru talman, jag är helt säker på att covid-19 inte gör skillnad på vilken LSS-ersättning som betalas ut – om den är statlig eller . Det är väl sjukdomen som barnen ska skyddas mot? Jag vill gärna upprepa min fråga till statsrådet: man förändra regelverket? 32 Socialminister (S): Jag lämnade ett kort svar, eftersom det egentligen inte var någon skillnad på ett skriftligt svar på en fråga och ett interpellationssvar. Däremot finns förstås möjligheten till dialog vid en interpellationsdebatt. Jag vill inte gå i för mycket polemik med . Jag inser att det har varit en mycket svår situation, och det är en fortsatt svår situation. Även om hela tonen av pandemin på något sätt har sjunkit undan i den politiska debatten finns det naturligtvis människor som fortfarande lever med oket och oron för detta. Jag tycker att det kan vara rimligt att ge rätt verklighetsbeskrivning till protokollet. Regeringen och hade samma ambi-tion. Man ska inte underskatta den hastighet med vilken vi i princip införde en ny socialförsäkringsförmån mitt under en pandemi. Det skedde mycket snabbt, och det började med att definierade riskgrupper. Man definierade riskgrupper bland arbetsföra, för det var uppdraget. Barn i allmänhet tillhör inte några riskgrupper, men barn på individnivå kan – naturligtvis i dialog med läkare och andra – anses vara extra utsatta. Återigen: Jag har inget nytt besked att ge till eller till någon som lyssnar på debatten. Jag inser dilemmat, jag gör verkligen det, men jag vill också säga att skälet till att det någonstans gjordes en avgränsning var att man definierade det som den som har omfattande behov vilket man ser som den statliga assistansen. Den har diskuterats , och jag är medveten om att det finns brister också i den. Men jag har inget annat besked att ge till eller någon annan . 33 (M): Jag citerar gärna , som statsrådet säkert har träffat , inte minst i den tidigare rollen som kommunikationschef i arbetarrörelsen: ”Här och ser vi inget slut på coronaeländet och för många RBU-familjer uppstår nya problem nu när skolorna har dragit igång igen. finns det inga rekommendationer när det gäller barn med omfattande funktionsnedsättningar och andningsproblematik. anser myndigheterna att barn aldrig kan tillhöra riskgrupp just på grund av att de är barn. Men barn som behöver andningshjälp i form av olika maskiner även i sitt friska tillstånd, de barnen tillhör riskgrupp. Riskgrupp när det gäller säsongsinfluensa, riskgrupp när det gäller olika virus, ja till och med när det gäller en helt vanlig förkylning. hade RBU en debattartikel publicerad i där vi krävde ett omtag när det gäller barn med omfattande fysiska funktionsnedsättningar.” Den här frågan handlar om liv och död. Den här frågan kan handla om en flicka som har andningsmaskin dygnet runt och som dör om hon får covid-19. Hon dör om hon får covid-19. Det borde vara statsrådets absolut högsta angelägenhet i en sådan här allvarlig samhällssituation att börja med att skydda de svagaste. Börja med att skydda dem som behöver samhällets skyddsnät absolut mest av alla: de som är beroende av att inte få covid-19 beroende på att de i princip vet att då är det kört. Det här har föräldrar löst på många olika sätt. Det finns familjer som är tjänstlediga om de lyckats ordna det. Man försöker lösa det på alla sätt och vis. Men jag blir bekymrad när statsrådet säger att hon inte har något besked att ge. Betyder det att regeringen inte arbetar med frågan? Betyder det att statsrådet inte tar RBU:s och FUB:s oro, tillsammans med alla de familjer som berörs, på allvar? Det är många som förväntar sig ett besked. Har statsrådet förstått den absurda skillnaden? Här har vi en person som blivit av med sin statliga assistansersättning. Vi vet vilka konsekvenser regleringsbrevet 2016 fick, när tusentals personer med stort vårdbehov slängdes ut från den statliga LSS-ersättningen. Eftersom de här personerna fortfarande har samma behov har kommunerna fått ta ett stort ansvar. Det är statsrådet väl medveten om. Då kommer nästa förolämpning. De som slängdes ut från den statliga LSS-ersättningen får nu nästa förnedring när de inte kan tillhöra riskgrupp. Kan statsrådet föreställa sig hur det är att ha det så här med ett litet barn eller en ung vuxen? Föräldrarna känner naturligtvis ett stort ansvar att skydda sitt barn från en allvarlig sjukdom. Och så får de nästa hån, nämligen att statsrådet säger att ”jag har inget nytt besked att ge till er”. Det här handlar om liv och död. Det handlar om att vi i den här församlingen har ett oavkortat ansvar att se till att de mest sårbara i samhället skyddas mest och först. Jag tror att svenska folket hade förstått om vi sagt att ”vi kunde inte höja a-kassan så här mycket för oss som är friska och blir kortvarigt arbetslösa, för vi var tvungna att skydda barnen med svår funktionsnedsättning”. Jag tror att många hade accepterat det. Jag skulle vilja veta, statsrådet: När kommer det någon form av handling från regeringen som skyddar samhällets mest utsatta barn? 34 Socialminister (S): Jag tror att det är viktigt att påminna sig vilket gemensamt ansvar vi alla har i denna pandemi, nämligen att se till att stoppa den allmänna smittspridningen. Vi är sannerligen i ett helt annat läge än vi var , när vi kastades in i pandemin, när kunskapen var begränsad och vi valde – väldigt medvetet, och jag tror att det var klokt – att lyssna på den vetenskap och kunskap vi hade. Den var betydligt mer begränsad i början än den är . Då handlade det om att vi alla behöver anpassa oss och se till att hålla avstånd så att vi skapar ett samhälle där alla människor har möjlighet att leva så normala liv som det nu är möjligt trots en pågående virusspridning. Vad är det som hänt i detta? Jo, man har försökt hitta sätt att beskriva vad man kunnat se för risker kollektivt. Då har gruppen äldre varit den som pekats ut. Vi arbetar hårt med att på olika sätt möjliggöra för den gruppen att utan ökad risk för smittspridning känna frihet och vara en del i samhället. Att däremot säga att barn i någon konstellation kollektivt är en riskgrupp har inte varit det som man hittat stöd för. Däremot finns det absolut och utan tvivel, ingen diskussion om det, barn som kan ha ökad infektionskänslighet. Då har de det oavsett covid-19. Covid-19 gör inte saken bättre, kan man naturligtvis tillägga, men jag tycker att när beskriver det är det som om vi ska beskriva hela gruppen som en riskgrupp. Jag är inte beredd att politiskt beskriva hela gruppen som en riskgrupp, utan jag tycker att det är viktigt att och är de som definierar såväl riskgrupper som vilka system eller vilket skydd som behövs. Däremot behöver vården ta på allvar de enskilda individernas situation och ge rekommendationer. Vi har också andra ersättningssystem, vill jag understryka, till exempel närståendepenning när det handlar om vård av barn. Den avgränsning som gjordes när det gällde anhöriga är den som jag har redogjort för i ett frågesvar till . Jag har också redogjort för den i mitt svar på interpellationen. Jag har inte något annat svar att ge till i den här frågan. Det är klart att vi fortsätter följa den. Vi gläds åt att situationen ser bättre ut, men vi inser naturligtvis att situationen också kan försämras. Jag förstår också att det finns en oro i gruppen som beskriver. 35 (M): Bara för att vara tydlig: Min interpellation handlar alltså om barn som har en funktionsnedsättning, inte om alla barn om statsrådet trodde det. Jag noterar att statsrådet inte har något besked att ge till de tusentals familjer i som berörs av den här frågan. Jag noterar att statsrådet inte har något svar att ge till RBU. Det är kanske därför statsrådet inte har svarat på deras debattartikel i – för att det inte finns något besked att ge. Det verkar som att statsrådet inte ens vill vidta några åtgärder i den här frågan. Jag tycker att det är bekymmersamt. Jag tycker att statsrådet när hon vaknar ska tänka så här: ”Vad är min viktigaste roll? Som statsråd i representerar jag hela . Vad är min viktigaste roll? Jo, den är naturligtvis att vid en pandemi skydda dem som är svagast, dem som behöver samhällets skydd mest.” Det är väl det som är statsrådets roll. är statsrådet uppenbarligen medveten om att det finns stora brister i skyddet av de barn som behöver samhällets skydd mest. Jag är helt säker på att statsrådet kan se bilden framför sig av flickan som behöver andningshjälp dygnet runt och att hon förstår varför en sådan här smitta inte får komma in i det hushållet, oavsett om det sker via föräldrar eller assistenter eller någon annan kategori. Det är därför den här interpellationen handlar om liv och död. Och jag kan ge ett löfte till statsrådet: kommer att ses här igen om inte statsrådet har vidtagit några åtgärder, för jag anser verkligen att det är regeringens och statsrådets absolut viktigaste uppgift att skydda samhällets svaga, att föra konversation med RBU, FUB och andra som har sett dessa stora brister och komma tillbaka till med ett regelverk som kommer att fungera för alla men som särskilt skyddar de svagaste. 36 Socialminister (S): I den här debatten förtjänar det att sägas att jag utgår från att den som har stora assistansbehov, den som behöver andningshjälp dygnet runt har statlig assistans. Den som har så stora behov har naturligtvis behov av statlig assistans. Jag inser att det inte är enkelt, men jag vill ändå föra in frågan om hur länge alla i ett hushåll ska hålla sig isolerade. Det handlar om att också i ett hushåll hålla avstånd. Möjligheten att vara hemma med ersättningen har begränsats till en anhörig som är personlig assistent av den anledningen att man då inte kan hålla de avstånd man annars kan hålla. Det blir en omöjlighet för en hel familj med vuxna och barn i olika åldrar att inte på något sätt ha kontakt med samhället utanför. Det gäller att verkligen förhålla sig till alla de regler och rekommendationer som finns och att samhället i sin helhet blir anpassat. Den som behöver andningshjälp dygnet runt ska ha statlig assistans och omfattas av förslaget. I övrigt har jag inga nya besked att ge . Jag hoppas verkligen att den som har de behoven söker den smittpenning som är möjlig att söka. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden varmt välkomna till kammaren. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , utrikesminister och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 38 HANS (M): Jag vänder mig till utrikesminister . Jag tror att många svenskars hjärta är med det kämpande folket i och följer den dagliga kamp från inte minst Minsks gator så som den speglas i medierna. Det är en frihetskamp. Det handlar också om en rödvit självkänsla och ett krav på rättfärdighet. Vi ser det senast med Nobelpristagaren som sitter i något som närmast kan liknas vid en frivilligt vald husarrest. Hon gör det bland annat med hjälp av en svensk diplomat, som är där för att skydda henne mot övergrepp från den belarusiska regimen. Det är detta vi ser i : våldets nakna ansikte. Det här kräver handling och åtgärd. Med besvikelse kan vi konstatera att EU än så länge inte riktigt har kunnat gå från ord till handling. Därför önskar jag se en aktivare roll från svensk sida där vi tillsammans med likasinnade försöker göra mer för att driva på för sanktioner och krav mot . 39 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Vi delar naturligtvis vår djupa upprördhet över det som sker i . Jag kan försäkra att är extremt aktivt i denna fråga, vilket inte torde ha undgått någon. Vi är ett av de länder som är absolut mest aktivt både vad gäller stöd till civilsamhället och vad gäller krav på sanktioner och att på olika sätt få igång en dialog för att återbörda demokrati, frihet och rättvisa i . Det som sker går på alla sätt emot alla våra värderingar, även de vi har i EU. Ingen kan mer än jag önska att vi snabbt får till stånd ytterligare sanktioner mot . 40 HANS (M): Ett land som också har en hög aktivitetsgrad från både regering och opposition är , som ju är grannland till . De har efterlyst att andra länder också ska försöka göra mer om nu EU självt inte förmår att göra det som egentligen vore det mest nödvändiga, det vill säga att driva en sanktionspolitik. Skulle detta kunna vara något som skulle kunna samordna med andra länder, till exempel de baltiska, för att sätta ljuset på vikten av att man får en så kallad Magnitskijlagstiftning på plats? Med en sådan skulle vi kunna straffa brott mot mänskliga rättigheter. 41 Utrikesminister (S): Min socialdemokratiske utrikesministerkollega i och jag har väldigt nära kontakt i dessa frågor. Vi har tillsammans sett till att diplomaterna kommit till lägenhet, och vi tittar på allt man kan göra. Vad gäller Magnitskijlagstiftningen pågår nu förhandlingar. Vi är för en sådan. Vi är väldigt aktiva, och jag hoppas att det här också snart kommer på plats. Det är något försenat på grund av covid. 42 (SD): hittades två tonårspojkar på en kyrkogård i . De hade blivit utsatta för vad som har kommit att kallas tortyrkidnappning och våldtäktsrån. Pojkarna blev knivhuggna, våldtagna med olika föremål och levande begravda för att de inte ville köpa knark. De misstänkta har utländsk bakgrund, och en av dem dömdes till 18 månaders fängelse för mordbrand. På grund av fullbelagda anstalter skulle straffet börja avtjänas först . Känner Per att regeringen möjliggjorde detta dåd då en av gärningsmännen skulle ha suttit inne om regeringen hade säkerställt tillräckligt med anstaltsplatser? 43 Statsrådet (MP): Det dåd som beskriver är såklart fruktansvärt och avskyvärt. Det ska med alla medel fördömas. Självklart ska den som begår sådana övergrepp sättas i fängelse. Man ska ta sitt straff när man begår brott som dessa, oavsett vilken bakgrund eller etnicitet man har. Det är inte det som är avgörande utan vilket slags brott man begår. Vi har gjort stora insatser för att öka kapaciteten för rättsväsendet att ta hand om kriminella. Vi har kraftigt ökat anslaget till polisen. Vi har fler poliser i än vi någonsin har haft. Vi har också satsat mer pengar till Kriminalvården och inte minst också till Sis, som har hand om ungdomsvårdsanstalter. Vi skjuter alltså till mer pengar och ser till att det finns resurser. Vi kommer att göra allt vi kan för att de människor som begår brott i ska sättas bakom lås och bom. 44 (SD): Trots detta var en fängelsedömd individ ute på svenska gator och torg och hade möjlighet att begå denna hemska handling. Jag tycker att det är illavarslande att när svenska ungdomar blir rånade räcker det inte längre med att de blir av med sina ägodelar. De ska dessutom skadas, domineras och förnedras. Känner statsrådet inget ansvar för denna samhällsutveckling? 45 Statsrådet (MP): Jag tycker att vi alla ska ta ansvar för att göra allt vi kan för att motverka kriminalitet i vårt samhälle. Kriminaliteten är en samhällsfara, och vi behöver göra betydligt mycket mer för att bekämpa den. Vi har gjort stora insatser. Vi har kunnat genomföra ett antal punkter , och de kommer att göra stor skillnad för att bekämpa kriminaliteten i vårt samhälle. Jag håller däremot inte med om analys, som verkar vara att det inte fanns någon kriminalitet i innan vi hade migration. Vi vet att detta inte stämmer. Tyvärr är detta ett samhällsproblem som vi behöver hantera med samhällets fulla kraft. och en svensk Magnitskijlagstiftning 46 (C): Stödet är starkt för alla de hundratusentals belarusier som så modigt kräver frihet från och från förtryck, tortyr och valfusk. De har trots polisvåld, tortyr och gripanden gått ut på gatorna över hela och bildat kedjor och hållit varandra i händerna. Det har pågått under drygt en månad. Utrikesministern var i går i . Jag hoppas att hon då fick med sig många hälsningar vad gäller insatser som man kan göra. Våra baltiska grannar har infört egna sanktioner. De har sanktioner mot men även mot bland annat 29 andra officiella företrädare. De säger att det är bättre att tala med en röst än ingen alls. Varför talar inte utrikesministern på samma sätt som de baltiska staterna? 47 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Jag delar upprördheten över vad det belarusiska folket utsätts för, och jag delar den väldigt starka känsla de ger uttryck för för att få ett fritt och demokratiskt . har inte en nationell sanktionslagstiftning. Vi har sanktionslagstiftning efter EU- och FN-beslut. Vi jobbar hårt för att få till stånd en Magnitskijlagstiftning, som vi kallar den, enligt de förhandlingar som pågår i . Jag hoppas att de här förhandlingarna ska komma till ett slut, så att vi kan få en likadan lagstiftning i . 48 (C): Men det är ju faktiskt så att det går att fatta egna nationella beslut om en Magnitskijlagstiftning. Det har man gjort hos våra baltiska grannar. De har fattat beslut om att införa sanktioner själva och inte göra sig till någon form av fånge i något annat medlemslands hägn. Varför gör inte som till exempel har gjort och inför en egen Magnitskijlagstiftning? 49 Utrikesminister (S): Det beror på att vi i – med stöd från , som jag förstår – har sagt att det är väldigt mycket mer effektivt med gemensamma sanktioner. Därför har vi en sanktionslagstiftning som utgår från gemensamma sanktioner i EU och FN. ska vi vara med för att få en Magnitskijlagstiftning på plats. Frågan om nationella sanktioner har vi ännu inte haft uppe. Om det kravet ställs kommer vi naturligtvis att utreda det på sedvanligt sätt, men vi har inte nationell sanktionslagstiftning i . För övrigt har vi oerhört bra relationer med de baltiska länderna. 50 (V): håller nu mer eller mindre på att bedriva eller starta krig på fem platser i världen. I har den turkiska militären marscherat in – först in i Afrin, sedan, , in i Rojava. Det är krig som och den har fördömt. I bombar man kurdiska flyktingläger. I har man skickat in sina legosoldater mitt i den oroshärd som omvärlden skapat efter störtandet av diktatorn . Man försöker uppenbarligen vinna omvärldens stöd, men står man i direkt konflikt med bland annat den egyptiska militärregimen. Med har konflikten funnits . Det är en gammal konflikt som har fått nytt liv nu när söker efter olja och gas på cypriotiskt vatten, vilket har lett till att EU infört sanktioner. Nästa plats är den grekiska övärlden, där vill få makt över området runt den grekiska ön . I detta kritiska läge väljer utrikesministern att i en tweet lyfta fram det goda samarbetet med . är det inte tid för glada tweetar. är det att tala klarspråk med den turkiska regimen! 51 Utrikesminister (S): Jag uppfattade tyvärr inte frågan. Ska jag sluta twittra? Eller ska jag inte ha en relation med över huvud taget?