prot · H70988 · 2020-03-18 00:00:00 — 72 (L): Jag tänkte också passa på att börja med att yrka bifall till reservation nr 9. Vi står såklart bakom båda våra reservationer, men för att voteringen ska gå lite smidigare väljer vi att yrka bifall till nr 9. Jag tänkte även i det här anförandet börja med en glad nyhet. Jag läste precis innan jag gick in i kammaren om att blåvalarna ökar i antal igen. Det är fantastiskt! Att ett djur som har varit på väg att utrotas ökar igen beror på att man från politiskt håll har sett till att det finns ett tufft regelverk som skyddar just blåvalarna. Det är i alla fall mycket glädjande. Därför tänkte jag börja med att nämna detta i debatten. Denna nyhet är glädjande därför att när vattnet – haven – mår bra kan också vi människor må bra. Vi människor kan inte må bra om inte haven – vattnet – mår bra. Haven är jordens hjärta och lungor. Haven är allt viktigare för våra handelstransporter och som motorvägar över hela världen. De är viktiga som skafferi för oss människor. Och i coronatider är det viktigt att tvätta händerna – även om det ska vara varannan sprit. Med detta sagt vill jag gå in på några saker vi behöver göra för att haven ska må ännu bättre. De är helt avgörande för vårt välbefinnande som människor, för jobb och för tillväxt. Men det finns också ett antal hot mot haven och hur vi hanterar vårt vatten i världen. Det finns ett utbrett aggressivt fiske, en ohållbar fiskepolitik, som leder till att vissa hav i världen riskerar att fiskas ut och att vissa arter riskerar att försvinna. Jag vill i stället uppehålla mig vid det som vår reservation handlar om, nämligen mikroplaster och plaster i havet. Det är läskigt när vattnet, den livsådra som allt levande liv på jorden livnär sig på, kontamineras av små plastbitar, som är så små att vi inte ser dem själva men som kan leda till oerhört stor skada för människan och för djuren. Det är plast som äter sig in i näringskedjan. När vi ägnar oss åt det viktiga fisket, när vi ägnar oss åt att använda havets resurser och när vi ägnar oss att använda vårt skafferi, utsätts havet för denna skada. Det behövs mycket kraftfulla åtgärder för att få bukt med både mikroplaster och nanoplaster, som också har nämnts här tidigare. Liberalerna har varit pådrivande för en kraftfull politik för haven, inte minst , men jag tror att vi gemensamt i kammaren behöver ta tuffare tag för att få bukt med mikroplasterna. Det handlar om bättre internationella regelverk, och där har vi i tidigare gått före. Det arbetet behöver fortsätta. Det handlar om att se till att man på alla politiska nivåer tar ansvar för att minska utsläppen av mikroplaster, till exempel på nivå. Där kan finnas konstgräsplaner som mikroplaster kan komma från. Det kan handla om riksdagsnivå, där vi stiftar lagar och bestämmer hur man får hantera olika plaster och vatten. Det måste finnas ett ansvar på alla politiska nivåer. Precis som i all annan politik som handlar om utveckling behövs mer forskning. Vi har tidigare i debatten varit inne på att det behövs mer forskning på hur mikroplaster och nanoplaster påverkar oss människor, naturen och livet på jorden. Låt mig även avsluta med ett positivt exempel. Det krävs att vi skapar incitament för och ser till att det finns marknadsdriven innovation, entreprenörskap, företagsamhet, som hjälper till att rena vatten, som hjälper till att göra vårt vattenanvändande effektivare och mindre farligt för miljön. Det finns faktiskt ett exempel. Före debatten läste jag om ett litet företag som utgår från . Företaget har alldeles lanserat en ny sorts tvättmaskin. Med mindre energi och mindre mängd vatten tvättar denna maskin rent stora tvättar – det kan handla om sjukhus, hotell eller andra verksamheter som använder stora mängder vatten och energi. Till råga på allt filtrerar den också bort mikroplaster. Vi människor behöver vattnet. Vår framtid kan säkras om vi tillsammans, politik och företagande, politik och samhälle, ser till att det finns tuffa och bra regelverk, tuff och bra uppföljning, ser till att det finns internationella regelverk som följs, och skapar ekonomiska incitament och möjligheter för företagare och entreprenörer att ta den forskning som finns och omsätta den i praktik och handling, så att vi med marknadens kraft och med politiskt dirigerade incitament och regler kan se till att rädda haven – rädda vår jords hjärta och lungor. 73 (S): Vi är i , på ön , mitt i , vår . Runt om oss flyter , som är primära utlopp i . är största vattentäkt. är tredje största sjö. försörjer ca 2 miljoner människor med dricksvatten. exemplifierar vad vi lägligt nog debatterar . Sjöns tillrinningsområde är stort, ungefär en tjugondel av yta. Vattnet är sårbart, särskilt när vi ska beakta urbanisering, befolkningstillväxt och ofta motstridiga krav. Läckage av närsalter från och enskilda avlopp leder ibland till algblomning, som stör reningen i vattenreningsverken. Föroreningar från båttrafik och industrier, dagvattenutsläpp och renat avloppsvatten kan störa vattenkvaliteten. Det är viktigt att vi värnar luft, mark och vatten som en helhet, för förr eller senare hamnar smutsen i vårt vatten. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Vattenvård som vi avhandlar här , herr talman, berör de flesta av de dimensioner som just nu flyter förbi här utanför . Det handlar om enskilda avlopp. Det handlar om övergödning. Det handlar om mikroplaster och marint skräp. Det handlar om konsekvenser för haven. Det handlar om behov av mellanstatligt samarbete, och det handlar om vattenförsörjning och naturligtvis vården av vårt vatten. Våra hav, sjöar och vattendrag ger oss liv och näring. Därför blir läget kritiskt när delar av drabbas av vattenbrist och sjöar och hav förorenas och övergöds. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål. De flesta handlar om vatten, direkt eller indirekt, och det finns kopplingar till FN:s globala Agenda 2030-mål om rent vatten och sanitet. är och vill vara en pådrivande och aktiv part på den internationella arenan, inom EU, genom samarbetet Helcom för och genom samarbetet Ospar för Nordostatlanten. Bättre miljö, renare vatten och hav och en ambitiös klimatomställning som alla i hela landet kan vara med på är självklarheter för oss socialdemokrater. Detta visade sig tydligt här i kammaren , när vi fastställde budgetpropositionen. Det är bra att regeringen förstärker det finansiella stödet till internationella projekt runt mot övergödning och för förbättrad miljö. utvärderar även löpande hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön i . Utvecklingen med övergödning går försiktigt åt rätt håll, bland annat i . Men det finns fortfarande omfattande problem i sjöar, vid kuster och i hav. Då omkring en fjärdedel av ursprungliga våtmarker har försvunnit genom utdikning och uppodling påverkar detta även övergödningen. Övergödning uppstår som en följd av att överflödiga näringsämnen som kväve och fosfor sköljs ned i närliggande vatten. För att komma till rätta med övergödningen krävs en bred palett av lösningar. Åtgärder krävs vid källorna, på land och nedströms, lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Det är därför bra att regeringen nu har skjutit till för insatser mot övergödning. Det är därför bra att regeringen även satsar på upprustning av våtmarker för att säkra dricksvattenförsörjningen, vilket även minskar övergödningen, och att länsstyrelserna arbetar med vattenförvaltning, kalkning, våtmarker och lokala vattenvårdsprojekt. Odling av musslor och andra så kallade blå fånggrödor kan bidra till att vända utvecklingen med övergödning genom att dessa absorberar näringsämnen ur vattnet. Det är därför bra att regeringen nu stärker arbetet både med blå fånggrödor och med åtgärder mot gamla utsläpp av näringsämnen. Längs finns 17 000 vrak. Av dem bedöms 30 utgöra en akut miljöfara. Det är därför bra att regeringen nu tillför resurser med målsättningen att sanera ett till tre vrak . Om vi äter fet fisk som strömming och vildfångad lax från riskerar vi att få i oss farliga ämnen som dioxiner, kvicksilver och PCB. släpptes tyvärr processvatten från våra industrier ut orenat. Än finns därför mängder av farliga ämnen lagrade i dessa bottnar. Därför förstärks insatserna för sanering. Även våra läkemedel kan nå ut i vatten och hav vid felaktig hantering och där och då göra mer skada än nytta. Därför är det bra att regeringen nu satsar ytterligare resurser på att minska mängden läkemedel som hamnar i miljön. Regeringen förstärker insatserna för att skydda tillgången till säkert dricksvatten i hela , vilket omfattar hela den komplexa dricksvattenkedjan från grundvatten till tappkran. Det är bra. Miljöövervakning är avgörande för att följa och nå miljömål för vårt vatten och våra hav, varför det tillskjuts stora resurser även till detta. Det är bra. En till sak som är bra, herr talman, är att regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att planera och genomföra sanering av marker där det kan finnas spår av militär övningsverksamhet. Jag tänker särskilt på perfluorerade alkylsyror, även kallade PFAS, som används som en effektiv men giftig tillsats i brandskum. Där man använt brandskum med PFAS kan marker och vatten vara kontaminerade. Detta kan senare skada djur, natur och troligen människor. Från P, som är den kemiska beteckningen för fosfor, via PCB och PFAS till P som i plast. mellan Socialdemokraterna, har en egen punkt om hur spridningen av mikroplaster ska förhindras. Det ska bland annat ske genom förbud mot mikroplaster i fler produkter och förbud mot onödiga plastartiklar. En utredning är tillsatt, och lagstiftning kommer. ska även driva på inom EU för utfasning av all engångsplast. punkt för stärkt utveckling av en cirkulär ekonomi kommer också att bidra gynnsamt till arbetet mot spridning av plast. Forskning för framtiden pågår. Exempelvis har tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten utlyst medel för att stödja forskning om mikroplaster. Formas finansierar forskningsprojekt om mikroplaster och nanoplaster. Resultaten kommer att vara en viktig del i framtida åtgärder. Vi har länge tagit friska vatten och rena hav för givna. Jag och vi socialdemokrater jobbar hårt för friska vatten och hav för våra barn och barnbarn. Vi vill se stabila kretslopp för vatten och en stabil dricksvattenkedja från grundvatten till tappkran även . Avslutningsvis vill jag yrka bifall till hela förslaget i bänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , och (alla S). 74 (MP): Vi vet nu att de flesta hushåll i intresserar sig för livsmedelstrygghet. Dricksvattnet, sötvattnet, är onekligen vårt viktigaste livsmedel. Sötvattnet kräver friska ekosystem, herr talman. Vi måste ha effektiva system för att skydda våra ekosystemtjänster, och en ekosystemtjänst är rent vatten. Jag vill särskilt peka på det viktiga arbete som våra länsstyrelser och regioner just nu bedriver på landskapsnivå när det gäller grön infrastruktur. Det kritiseras emellanåt, men det är ett oerhört viktigt arbete för att vi ska klara planeringen i fråga om vårt dricksvatten. Klimatförändringarna kan, har vi sett , leda till torka och vattenbrist. Men även översvämning och risker för vattenkvaliteten kan vara effekter av klimatförändringarna. Därför är vattenfrågorna också oerhört centrala i vårt klimatarbete och i arbetet med att stärka det civila försvaret. Förorening av dricksvatten är en mycket allvarlig fråga. har de ämnen som kallas PFAS uppmärksammats. Jag hade kontakter med vatten . De är för tillfället inne i en mycket komplicerad process eftersom vatten har förorenats av PFAS från försvarets anläggningar vid . Ansvarsfrågan håller just nu på att redas ut rättsligt. vatten renar vattnet från PFAS, så det är ingen hälsofara . Men fortfarande saknas helt åtgärder för att stoppa spridningen av PFAS från de områden där brandskum har använts och förs in i dricksvattentäkten Uppsalaåsen. vatten är lite av ett föredöme. De har egen forskning, och de har uppmärksammat att det koncentreras mer PFAS i skum på vatten, till exempel i reningsverken och utomhus i ån. Denna upptäckt kan komma att revolutionera och effektivisera reningsmetoderna . Jag vill lyfta fram att regeringen faktiskt har varit mycket aktiv när det gäller PFAS. Skulle jag läsa upp alla åtgärder, herr talman, skulle tiden inte räcka, så jag tar bara några stycken. Det är väldigt viktigt att peka på att Kemikalieinspektionen 2016 presenterade en samlad strategi för att minska användningen av PFAS. har genomfört screening av PFAS i , och det arbetet fortsätter med stor kraft. Regeringen bereder nu också Kemikalieinspektionens förslag till nationella restriktioner för brandskum med PFAS. har också, inom EU och internationellt, arbetat kraftfullt med att ta fram begränsningar för PFAS-gruppen. Det rör hela 4 700 ämnen. Tillsammans med har föreslagit en begränsning i EU under Reach, som gäller all användning för en PFAS-grupp som omfattar ungefär 200 ämnen. Jag ska också nämna det som tog upp, nämligen att försvaret i regleringsbrevet fick ett krav på sig att åtgärda PFAS-förekomsten, rena PFAS och vara aktiva i arbetet med de kostnader som uppstår för samhället till följd av PFAS-föroreningar. Regeringen har i budgetpropositionen ökat insatserna för att skydda tillgången till säkert vatten. Men jag vill också peka på en satsning som gjordes och gäller , nämligen att länsstyrelserna har fått i uppdrag att inrätta fler vattenskyddsområden. Jag tror att vi verkligen behöver stärka arbetet med att få fler skyddade vattentäkter . Det är ett oerhört viktigt arbete långsiktigt; det tryggar vår dricksvattenförsörjning. Jag vill också lyfta fram det viktiga arbete som gör med att på ett mycket bra sätt samordna arbetet gällande vattenfrågorna. betonade när de mötte oss i miljö- och jordbruksutskottet att det är extremt viktigt att förbättra och påskynda arbetet med säkerhetsfrågorna på dricksvattenområdet. från lyfte fram att plast i haven är en viktig fråga att adressera. Men hon påstod att plastpåseskatten skulle vara helt betydelselös när det gäller att åtgärda problemet. av skräpet i är plastskräp. Enligt de undersökningar som har gjorts bidrar i samma utsträckning som stora länder som exempelvis till mängden plastpåsar och plastskräp i . Bara visade Håll Rent att det ligger tre plastpåsar per kuststrand i . Det är för många påsar, och de kommer att bli färre tack vare plastpåseskatten. Behovet av åtgärder mot övergödning är fortsatt stort. I våra sjöar, kustvatten och vattendrag, framför allt i och , är övergödningen ett utbrett problem. Jordbrukets läckage av näringsämnen till haven har pekats ut som den viktigaste källan till övergödningen. Läckaget av näringsämnen från jordbruksproduktionen har flera orsaker. Inriktningen på jordbruksproduktionen på gårdsnivå är en viktig faktor. WWF ger pris till lantbruk som på olika sätt försöker bidra till att lösa utmaningarna kring framtidens matproduktion. gick priset till en bonde strax utanför , på , ett lantbruk med betesdjur och ekologisk produktion. Gården är kretsloppsanpassad med nästan noll näringsläckage. har arbetat hårt med skyddszoner, fånggrödor och våtmarker, och detta har lett till ett kraftigt minskat läckage av växtnäringsämnen. När jag träffade på hans gård för sedan sa han: Jag ger inte mina kor kraftfoder utan enbart hö och ensilage som kommer från gården. Jag tror att det är på grund av att jag inte har fler kor än vad min mark klarar av som vi klarade torkan 2018. Som vi ser är växtodlings- och djurgårdar nu koncentrerade till olika delar av landet. Stallgödseln finns inte där det odlas grödor, och fodret odlas inte där djuren finns. För att kompensera för detta köps det stora mängder mineralgödsel till växtodlingen, och detta är en orsak till att mer kväve och fosfor kommer in i kretsloppet, med övergödning som resultat. För många djur finns på för små ytor, och övergödningen skulle minska om lantbrukets djurhållning var mer utspridd och i större utsträckning fanns kvar i skogs- och mellanbygder. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också naturligtvis rikta ett stort tack till alla de människor i som bidrar i den kris vi nu befinner oss i med pandemin. 75 (KD) replik: I början av sitt inlägg hyllade grön infrastruktur, och då kommer vi in på äganderätten. Vi har tidigare noterat att äganderätten inte alltid står högt i kurs hos , så därför skulle jag vilja fråga : Hur ser regeringen och på grön infrastruktur och äganderätten? Är äganderätten och därmed brukanderätten förenlig med grön infrastruktur, eller ser att det finns en konflikt däremellan? 76 (MP) replik: Grön infrastruktur handlar om ett arbete som är EU-gemensamt, där man på landskapsnivå kan planera för att säkerställa den gröna infrastrukturen. Det handlar om värden som biologisk mångfald och allmänna nyttigheter, men också om skydd av vatten och sådana saker. Det finns egentligen inte någon som helst konflikt mellan grön infrastruktur och äganderätt. Däremot finns det en viktig fråga att ta upp i detta sammanhang, och det är hur vi ser på våra gemensamma nyttigheter. När det gäller tillgången på dricksvatten är det ingen som äger vattnet, utan det flödar i sjöar, bäckar, åar och marker och renas i våtmarker. Det finns överallt, och till slut kommer det in i vattentäkterna där det blir dricksvatten för oss människor. Var vattnet än befinner sig runt om i marker måste alla markägare vara med och bidra till att vi i slutändan får ett rent dricksvatten. Det är därför vi har en miljöbalk, och det är därför vi måste planera för detta på ett bättre sätt. Arbetet med grön infrastruktur handlar om att hjälpa markägare och bidra till deras kunskap och möjlighet att vara med och bidra till att vi får rent dricksvatten. 77 (KD) replik: Det är ingen tvekan om att det blir inskränkningar. har rätt i att ingen äger vattnet, men den plats där vattnet flyter fram ägs av någon. nämnde att markägare måste bidra. Ja, men vem ska hålla i plånboken? För det kommer att innebära inskränkningar. Är regeringen beredd att gå in och bidra till att markägarna får den ersättning som de har rätt till när staten går in och pekar med hela handen på deras markinnehav? 78 (MP) replik: Det är nästan en grundläggande diskussion som vi borde ha om . All lagstiftning är ju på ett eller annat sätt en inskränkning i äganderätten. När det gäller våra allmänna egendomar, såsom vatten, ren luft och sådana saker, är det ingen som äger dem, utan de är vårt gemensamma ansvar. Då måste också markägare, företag och enskilda vara med och bidra till att vi även fortsättningsvis har rent vatten. 79 (M) replik: Jag blev apostroferad av när det kommer till plastpåseskatten, och därför valde jag att ta replik. Jag och delar ett intresse för fakta och forskning. läste upp en del om hur det ser ut i . Jag har inte sett den typen av uppgifter tidigare, men uppgifter som verkligen florerar i medierna och som ska vara belagda handlar om att av det plastskräp som vi hittar i haven emanerar från tio floder, varav merparten i och någon enstaka i . Något som också är intressant är att av de svenska plastpåsarna, som är belagda med skatt, är gjorda av nedbrytbart material och framställda av förnybart material. Detta är något som vi har satsat forskningsmedel på. av påsarna har alltså fossilt ursprung. Plastpåsarna minskade också när handeln började ställa frågan om man behöver en påse eller ej. Förbrukningen av plastpåsar har således sjunkit . Vad som är värre är att man får ta med sig 40 stycken fossilt framställda plastpåsar skattefritt över gränsen. Detta är också fakta, . Jag skulle gärna vilja få respons på detta och även på den undersökning som visar att en ekologisk bomullskasse måste användas 20 000 gånger för att motsvara plastpåsen. 80 (MP) replik: Jag kan börja med att svara på det sista, att en bomullskasse skulle behöva användas 20 000 gånger. Dessa siffror har ifrågasatts starkt. Framför allt finns det inga hushåll i som behöver köpa några nya kassar, utan de allra flesta hushåll har alldeles tillräckligt många kassar, både plastkassar och andra kassar, som det är och kan använda dem till exempel när de handlar. Om man använder det man har blir utsläppen noll. tog upp frågan att det är tio floder i och som står för en stor del av plastskräpet i oceanerna. Detta är helt sant, men när jag pratade om plastskräp förhöll jag mig till . Det är intressant att se vad orsaken är till att har så mycket plastskräp. Det är en mindre andel plastskräp i än i andra hav generellt sett, men är av skräpet plastskräp. bidrar med lika stora mängder plast till haven som till exempel . Det är viktigt att fundera över hur handel med plast eventuellt påverkar. Det handlas mycket med sopor i världen. Här finns en ny konvention som heter . Jag välkomnar verkligen att den har kommit till, för den ska reglera möjligheten att handla med just plastskräp. 81 (M) replik: När vi får svar tillbaka ifrågasätter ledamoten den utredning som gjordes angående bomullskassarnas användning. Det var alltså motsvarighet till som gjorde denna undersökning . svarade att vi inte behöver några kassar då vi har tillräckligt med kassar hemma. Jag förstår inte hur får ihop den ekvationen och logiken. Jag måste säga att jag är noggrann med att plocka med mig de kassar jag har hemifrån, men de facto händer det ändå ibland att jag blir tvungen att handla i affären. Detta innebär att det blir ett problem. Sedan undrar jag om de kassar vi tydligen hittar i är gjorda av förnybart material. Här finns en okunskap hos inte minst svenska folket om att dessa kassar inte är nedbrytbara. De går inte att kompostera, utan det tar innan de är borta ur kretsloppet. Detta tycker jag att man borde ha informerat om. Sedan vill jag berätta att vi moderater självfallet står bakom de internationella överenskommelser som finns angående plastdirektiv på EU-nivå och om bland annat export av avfall, men vi menar att tullen har viktigare saker att ägna sig åt än att kontrollera huruvida man har fått med sig fler än 40 plastbärkassar. Det är droger och allt möjligt skräp som kommer över tullgränserna, och införs en regel om att man inte får ta med fler än 40 kassar. Jag tycker att det är en märklig balans. 82 (MP) replik: När jag var kommunalråd i var jag med och startade ett projekt som hette Jakten på plasten för att minska förbränningen av plastpåsar med fossilt material som ursprung i sopförbränningsanläggningar. Naturligtvis är återvunna plastpåsar att föredra när plastpåsar används. Jag vill betona att det inte finns något som heter nedbrytbar plast. Detta visade också den stora plastutredning som gjordes . Det är fortfarande så att Håll Rent visar att plastpåsen är på tio-i-topplistan över plastskräp som slängs i naturen. Det är tre plastpåsar per strand. Detta är naturligtvis ett problem, och det kommer att åtgärdas när vi börjar använda färre plastpåsar och kanske tar vara på de plastpåsar vi har på ett bättre sätt. Det är detta som plastpåseskatten syftar till. Det är oerhört viktigt att komma ihåg att stora delar av problemen med plast i havet handlar om mikroplaster. Här behövs det nu verkligen kraftfulla åtgärder för att minska mikroplasterna som används på olika sätt i olika produkter. Men det handlar också om att minska de lite större platspartiklarna som bryts ned och blir mikroplaster väldigt lätt. Jag tänker till exempel på plastgranulat i fotbollsplaner och så vidare. Jag fick alldeles veta att kommun nu har gjort en fotbollsanläggning med konstgräs men helt utan plastpartiklar. Det tycker jag är mycket välkommet. 83 CICZIE WEIDBY (V): Jag är bara här som en tillfällig gäst och vill lyfta fram reservation 7 i betänkande MJU10 som jag yrkar bifall till. ”presenterar en fördjupad utvärdering av miljömålen. I den utvärdering som presenterades 2019 konstateras att åtgärdstakten måste öka för att nå miljömålet Ingen övergödning. Bristen på fysiska landåtgärder är påtaglig, och åtgärder i havet är utredande och kunskapsuppbyggande men inte fysiska.