prot · H80943 · 2020-11-27 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att (C) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (C). att Nooshi Dadgostar (V) avsagt sig uppdragen som ledamot i socialförsäkringsutskottet samt som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet, att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet och att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i svenska delegation. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i socialförsäkringsutskottet. vice talmannen förklarade vald till § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2020/21:176 Interpellation 2020/21:176 agerande i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 6 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2020:23 Statliga stöd med delat myndighetsansvar – möjliga förenklingar och effektiviseringar § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:58 till utbildningsutskottet 2020/21:3778–3781 till socialutskottet § 8 Svar på interpellation 2020/21:10 om och hästhållningen 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig hur jag ämnar verka för att bilaga 4 i betänkandet från inte ska gå vidare som underlag till fortsatt utredning och riskera att slå undan benen för svenska hästägare. Övergödningen är ett stort problem i många sjöar och kustvatten och i , och det är nödvändigt att de åtgärder som gör mest nytta och har störst effekt genomförs. De svenska kusterna ska vara platser vi är stolta över, och våra hav ska vara fulla med liv. riktar inte in sig specifikt på hästnäringen utan rör flera sektorer och föreslår många olika åtgärder för att minska övergödningen av kustvatten, sjöar och vattendrag. Utan att i detalj föregå den fortsatta behandlingen av utredningens betänkande ser jag generellt positivt på det förbättringsarbete som pågår inom hästnäringen och på att det tas fram information och råd som kan hjälpa verksamheter i hästbranschen i deras miljöarbete. Regeringen har inte föreslagit och planerar inte att gå fram med de råd eller de exempel som utredningen ger för hästnäringen i bilaga 4. Jag vill också framhålla att jag ser positivt på den svenska hästnäringen, vilken bidrar till såväl människors välmående som en levande landsbygd. Hästen har en viktig betydelse på många olika områden där betade marker och naturupplevelser är delar av nyttan. Hästgårdar bidrar till att upprätthålla viktiga miljö- och naturvärden liksom samhällsnytta med rehab, fritid, turism, arbetsträning och mycket mer. Utredningen kommer inte med några förslag till regler eller lagstiftning. Dess förslag är att ska få i uppdrag att i samarbete med ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare. lämnade sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning . Utredningens betänkande har varit ute på remiss till , och fortsatt beredning av betänkandet och remissvaren sker nu i . 2 (M): Jag tackar miljö- och klimatminister för svaret. Jag håller med ministern om att det finns ett problem med övergödning, framför allt i . är ett avlångt land. Min valkrets ligger runt på . Våra vatten mynnar inte ut i ett hav med samma problematik som . Bestämmelserna behöver vara anpassade för att se olika ut i landet. Jag kan ge ett exempel ur verkligheten. På ridskolan i , som jag kommer från, går hästarna och betar längs strandkanten. Marken har varit betad i uppemot av nötdjur. Betandet och trampandet av djur har skapat en artrik mark som blivit klassad som särskilt bevarandevärd. Hästar går endast där , när växter tar hand om den näring som hästarna ger. I utredningen saknas nyanser och vilja att se skillnader. Utredningen upplevs som klumpig och fyrkantig av hästfolket. Det kändes som att utredningen ville slå undan benen för svensk hästhållning genom att i bilaga 4 lyfta fram exempel som att det endast bör vara två hästar per hektar, att en hästhage är uttjänt och att hästar inte ska beta vid vattendrag. Jag tackar ministern för informationen om att regeringen inte planerar att ”gå fram med de råd eller de exempel som utredningen ger för hästnäringen i bilaga 4”. Varmt tack för det! Ministern säger i sitt svar: ”Dess förslag är att ska få i uppdrag att i samarbete med ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare.” Jag håller med ministern om att det behövs mer underlag. saknas ett sammanhållet underlag. Fler studier behöver göras. Men det känns hårt att redan nu se behovet av att gå fram med nya bestämmelser för hästhållare. Utredningen har inte på ett trovärdigt och faktabaserat sätt presenterat att det finns behov av att införa en särskild reglering för hästhållare. Jag undrar om ministern förstår den kritik utredningen fick från hästhållare i . 3 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågorna. Jag vill börja med att återigen understryka att regeringen ser mycket positivt på den svenska hästnäringen. Den bidrar till arbetstillfällen, möjlighet till rekreation och kontakt med djur och den biologiska mångfalden, som främjas. Inte minst är många flickor och kvinnor väldigt engagerade i hästnäringen, och det är någonting som absolut bidrar till en levande landsbygd och mycket välmående i vårt land. Jag hade själv häst när jag var yngre och vet precis hur viktigt det är för levande landsbygd, fritidssysselsättning och en social samvaro för väldigt många, inte minst ungdomar. Därför råder det inget som helst tvivel om att regeringen ser mycket positivt på hästnäringen och vill värna den. Jag vill verkligen understryka att den här utredningen behandlade övergödningen i stort och inte bara hästnäringen. Här finns väldigt många förslag som är inriktade på allt från enskilda avlopp till jordbruket, skogsbruket och så vidare. Det vore underligt att helt undanta hästnäringen. Det är trots allt så att vi har väldigt många hästar i vårt land, vilket är glädjande. Vi har till och med fler hästar än vad vi har kor. Det innebär också att det blir en betydande fosfortillförsel från hästgödseln. Det ska man inte underskatta. Det finns 355 000 hästar. Det är något fler än vad det finns mjölkkor. De här hästarna producerar gödsel. Hur hästarna sköts och hur gödseln hanteras är viktigt för att undvika negativ miljöpåverkan. Det är olyckligt i debatten att det har skapats en känsla av att man vill slå undan benen för hästnäringen. Det tror jag inte är utredarens avsikt, och det är definitivt inte regeringens avsikt. Vi tittar nu noga på remissvaren. Jag kan konstatera att till exempel från efterlyser man ökad rådgivning. Det verkar också finnas en samsyn om att det finns ett kunskapsunderskott om hur man kan minska effekterna av hästgödsel så att det inte ska rinna ut i sjöar och vattendrag. Jag vet också att hästmänniskor i allra högsta grad är människor som älskar naturen. Det finns ingen som vill se övergödda igenvuxna sjöar eller algblomning i . Vad vi framför allt behöver göra är att titta med öppna ögon på den här frågan och hur man kan minska övergödningseffekterna även från hästnäringen. Den ska givetvis inte undantas. Man räknar från SLU:s sida att man genom att halvera läckaget från hästhagarna skulle kunna minska fosforbelastningen på med . Gör man det inte från hästnäringen skulle man göra det från någon annanstans, till exempel genom jordbruket eller genom reningsverken. Det får också en väldigt hög kostnad. är av fosforbelastning på . Det är inte en oviktig tillförsel. Det vill jag verkligen understryka. Därför är det också viktigt att vi fortsätter att kunna titta på den här frågan. 4 (M): Jag kan inte låta bli att notera att du tog upp relationen mellan mjölkkor och hästar. Den är korrekt. Sedan undrar jag varför man väljer mjölkkor och inte nötdjur som ett sammanhållet djurslag utan bara väljer hondjuren av nötdjuren. Då får vi en annan relation. Men det spelar i och för sig inte någon roll. Hästar är en del av lantbruk, och ska så vara. Jag vill ta upp den utredning som ligger till grund för bilaga 4 och som togs upp vid mötet med och hans medarbetare där jag deltog. Utredningarna är gjorda på avgränsade geografiska områden vid enskilda tillfällen, och dessutom skiljer sig resultaten från studierna kraftigt åt. I mötet med utredaren och två av hans medarbetare vidhålls påståendet om behovet att hagar är uttjänta användande, vilket jag inte anser stämma. Läsningen av betänkande gjorde mig frustrerad, och efter mötet med och dennes medarbetare blev jag upprörd. Det finns genomförda undersökningar – 2018, SVRF 2020 – som visar att hantering av hästgödsel på gårdsnivå i hästnäringen fungerar väl. Som tidigare nämnts ifrågasätts underlag om övergödningsproblematikens nivåer kopplat till häst. Utan ett korrekt underlag är det inte rimligt att föreslå bestämmelser eller lagstiftning. Det måste råda en proportionalitet mellan problem och åtgärd. Utan konkreta underlag för hästarnas miljöpåverkan riskerar man att införa krav på verkningslösa åtgärder. Utredaren har inte tagit i beaktande den breda samhällsnytta som hästnäringen skapar. Men jag är glad att ministern tar upp det här i vårt samtal. Det som utredningen har kommit fram till är att gödseln har ett kvittningsproblem eftersom hästar ofta lever lite mer stadsnära och jordbruken finns lite mer utåt landet. Det finns undersökningar och studier som visar att av hästhållarnas häststallgödsel ändå kommer ut till jordbrukarnas och tas om hand där. Det kan finnas en missmatch helt enkelt. Utredningen tar inte fram att även om hästarna inte bor på en jordbruksmark kommer ändå gödseln jordbruksmarken till del. Det är till nytta för oss alla att man tar hand om näringsrik hästgödsel. Med det sagt är det en tillgång i stället för en övergödningsproblematik om det hanteras rätt. Jag håller med ministern om det. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatministern om ministern kan se att det, som ett första steg, behövs mer utredning och en ytterligare remissrunda innan man landar i att det nu behövs mer bestämmelser och lagstiftning för hästhållning. Vi kan hellre informera och utveckla bra system där man kan ta hand om hästgödseln. Det tror jag egentligen att vi alla vill. 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill först och främst understryka det som föreslår. Jag vill återigen upprepa att utredningen inte handlar främst om hästnäringen utan om övergödningen i stort. Utredningens konkreta förslag är inte de förslag som finns i bilagan. Förslaget är att regeringen ska ge i uppdrag att i samarbete med SLU ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästägare. Bilagan är också tyvärr delvis felciterad i interpellationsfråga. Det står inte, till exempel, att en hage endast får användas och bara till två eller tre hästar per hektar. Det som står i betänkandets bilaga är att en mark inte bör användas som hästhage, inte att den inte ska användas. Man understryker också att hästtätheten som en hage tål i hög grad beror på platsspecifika förutsättningar. nämnde själv att det kanske finns olika förutsättningar på östkusten, , inland och så vidare. Det finns områden som har särskild övergödningsproblematik. Det tycker jag nog också understryks genom formuleringen ”platsspecifika förutsättningar” såsom markförhållanden, dränering och utnyttjandegrad. Hur länge en hästhage är lämplig beror också på markförhållanden, och belastning är ytterligare något som understryks. Även miljöinspektörer bör göra platsspecifika bedömningar och så vidare. Allt detta är en bilaga. Det är inte bilagan som är förslag till beslut. Förslaget till beslut från utredaren är att ge i samarbete med SLU i uppdrag att ta fram underlag. Det är någonting som regeringen just nu tittar på. Vi har fått in en mängd remissvar från våra myndigheter men också från , LRF med flera. Det är någonting som vi tittar väldigt noga på just . Jag noterar också att det finns flera bra initiativ kring rådgivning. Greppa Näringen har rådgivning särskilt om hästar. Den riktar sig till dem som har fler än 15 hästar. Det finns en konkurrens inom Greppa Näringen om man behöver gå ut med rådgivning brett till lantbruket om övergödning. Det handlar inte bara om hästar. Det gör att man sannolikt når ut till ett mycket begränsat antal hästägare. Jag menar nog, och flera av remissvaren säger det, att det finns en kunskapsbrist hos hästägare. Den kan inte bara lösas genom lagstiftning eller initiativ, utan man behöver nog gå fram lite mer systematiskt med att upplysa om läckage från exempelvis hästhagar. Man behöver ha en vegetation som kan suga upp de övergödande ämnena. Har man väldigt leriga hagar sköljs de övergödande ämnena ut i närmsta dike och hamnar i vattendrag eller i en sjö. Det är en basal kunskap som man behöver få förståelse för samt hur många hästar man kan ha och hur stor den sammanlagda kan bli. Där behöver vi titta närmare på remissvaren. 6 (M): Jag vill tacka för svaren. Jag tror att vi har en samsyn i att vi vill miljön och naturen gott och att vi står upp för svensk ridsport. Jag kan också se att alla behöver dra sitt strå till stacken. Det handlar kanske inte om att man har 15 hästar eller 2 hästar, utan det handlar om vad marken klarar av. Då tycker jag att vi ska inkludera alla hästar. Det handlar ju inte om ifall man har det i aktiebolag, utan det handlar om den övergödning som rinner iväg, helt enkelt. Sedan undrar jag om ministern kan se att det som jag tror att Hästsverige slog bakut på var att bilaga 4 innehåller en olycklig rubriksättning. Det står ”Underlag till förordning om miljöhänsyn vid hästhållning”. Ministern har ju redan sagt att man inte avser att gå vidare med bilaga 4. Den ligger inte som förslag till beslut – bara som ett klargörande. Jag är hoppfull om att i ett samtal komma fram till att fler studier behöver göras så att vi får en samsyn kring den problematik som kan finnas runt hästhållning för att få så bra natur och miljö som möjligt. Men jag vill ändå nämna att lagstiftning och bestämmelser kanske inte alltid är det mest verkningsfulla. Vi ska komma ut med riktlinjer och förslag för en bättre miljö för oss alla. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för de avslutande orden! Jag välkomnar att ledamoten understryker att vi vill samma sak när det gäller att skydda vår natur och att det också finns risker för att läckage från hästnäringen kan bidra till övergödningen. Där behöver vi ha en gemensam syn, och alla behöver dra sitt strå till stacken. Det instämmer regeringen givetvis i. Vi behöver genomföra dessa åtgärder på det bästa och mest effektiva sättet, och det är också viktigt med ökad kunskap om frågorna så att de åtgärder man gör är väl avvägda mot vad som är rimligt. Då kan det finnas olika områden som har olika typer av övergödningsproblematik. Regeringen tittar som sagt nu på remissvaren. Det har kommit in många. En sak som lyfts från många håll är behovet av mer kunskap, att det finns kunskapsbrist hos hästägare och att det också kan behövas mer rådgivning, vilket jag ser som väldigt viktigt. Vi måste också kunna nyttja den här resursen bättre. Fosforbelastningen i är ju inte bra, men vi har också fosfor som bryts i gruvor i exempelvis . Detta är ett väldigt ohållbart sätt att utvinna fosfor när vi nu har det naturligt i kretsloppet. Där kan man förstås bättre nyttja den här resursen. Det är den inriktningen regeringen har. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:27 om akutplanen för klimatet 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att vidta nya åtgärder och fatta nya beslut för att verkställa förslagen i akutplanen för klimatet och om jag bedömer att några av förslagen i akutplanen för klimatet är av särskilt intresse för att genomföras . Jag vill börja med att tacka för den här interpellationen och möjligheten att få diskutera förslagen i akutplanen för klimatet, som alltså har tagits fram av organisationen . För att stora samhällsomställningar ska komma till stånd krävs det att civilsamhället mobiliserar sin kraft för att påverka makthavare att agera. Detta har Klimatriksdagen tagit fasta på och redogör alltså i 150 konkreta förslag för hur vi kan minska utsläppen av växthusgaser. Jag är imponerad över den här planen och hur konkret den är. Den liknar i flera avseenden den klimatpolitiska handlingsplan som regeringen tog fram . Många av förslagen i akutplanen, såsom utbyggnad av laddinfrastruktur, stöd till kolfri stålproduktion och returplastanläggning, är sådana som stämmer väl överens med min och regeringens bild av vad som måste göras och vad som faktiskt kommer att genomföras med regeringens politik. Klimatriksdagens förslag är i en del fall mer ambitiösa än den politik som regeringen bedriver, och jag tror att det är i den kapaciteten som de också gör allra mest nytta – som en blåslampa som driver oss i riksdag och regering att inte vila förrän hotet från klimatförändringarna är avhjälpt. Just nu är vi inne i en hektisk genomförandefas där förslagen i regeringens klimatpolitiska handlingsplan tas om hand. Bland annat har regeringen tillsammans med samarbetspartierna presenterat en mängd klimatförslag i budgetpropositionen , såsom gröna kreditgarantier, avsevärt högre inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel, ökade satsningar på järnväg, godstransporter och elektrifiering av transporter. kommer också snart att påbörja arbetet med en ny klimatpolitisk handlingsplan, och då kommer bland annat inspel från civilsamhället att vara viktiga underlag. Vad nästa plan kommer att innehålla får regeringen återkomma till. 9 (V): Vi vet att vi lever i ett akut läge för klimatet. Väldigt mycket mer måste göras om vi ska nå våra åtaganden. Utvecklingen i världen , med vidtagna åtgärder och beslut, går snarare mot en uppvärmning på tre grader under det här århundradet. Med en tregradig uppvärmning av planeten är det faktiskt ajöss med civilisationen så som vi känner den. Vi måste alltså göra den här omställningen, inte minst för våra barn och barnbarn. Det är ju de som får ärva den här världen och ska leva i den. Jag tycker att planen från Klimatriksdagen, som innehåller 150 konkreta förslag, är ett väldigt viktigt verktyg för att kunna göra vår klimatpolitik bättre. Det var därför jag var nyfiken på att få veta hur regeringen och inte minst klimatministern ser på den. vet jag också att klimatministern har tagit del av planen. Planen innehåller förslag på egentligen alla relevanta politikområden såsom energi, transporter, industri, byggande, samhällsplanering, skog, jordbruk, vatten, ekonomi och även vår konsumtion. Man föreslår bland annat att vi ska avveckla industrins skattenedsättningar, göra större investeringar i förnybar energi och ha ett annat skogsbruk, ett kontinuitetsskogsbruk. Man framhåller vikten av att skydda mer skog – skog kan ju fungera som en kolsänka, som bekant. Vi ska äta på ett mer hållbart sätt, föreslås det, mer vegetariskt och mindre kött. Även där kan vi fatta beslut som understöder en sådan utveckling. Man föreslår ett förbud mot nybilsförsäljning av bensin- och dieselbilar , större investeringar i järnväg och kollektivtrafik och att vi ska ha en nationell koldioxidbudget. Klimatministern, fru talman, svarar på några av de frågor jag tar upp och berättar vad som är på gång från regeringen. Det är några frågor som jag skulle vilja gå lite djupare ned i, till exempel frågan om att förbjuda nybilsförsäljning av fossilbilar. Vi såg att lade fram ett förslag om att förbjuda denna försäljning . vet jag att den frågan utreds, men kan ministern ge oss någon uppdatering? Vad är ministerns tankar kring när vi ska ha ett sådant förbud? Industrins utsläpp är självklart en viktig del. prövas nya industriella anläggningar utifrån . är väldigt bra och reglerar folkhälsa, lokala utsläpp och så vidare, men den utgår faktiskt inte från våra klimatmål. I fallet med Preemraff såg vi att faktiskt inte kunde stoppa det. Ett förslag skulle vara att vi helt enkelt vässar så att nya verksamheter prövas utifrån våra klimatmål. Är ministern beredd att göra det? Gällande livsmedel och mat undrar jag om ministern är beredd att vidta några åtgärder för att främja en ökad konsumtion av vegetarisk mat och minskad konsumtion av kött, till exempel i offentlig sektor där vi upphandlar väldigt mycket mat till skolan, vården och omsorgen. 10 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för initiativet till den här viktiga interpellationsdebatten! Jag har akutplanen för klimatet här i min hand, och jag har med stor glädje tagit del av den. Det här är ett av de underlag som regeringen tittar på inför kommande klimathandlingsplaner tillsammans med underlag från myndigheter och olika aktörer i samhället. Det här är oerhört viktigt. Vi har ett aktivt civilsamhälle, och Klimatriksdagen är ett utomordentligt exempel på hur man kan jobba strukturerat och kvalitetssäkrat. Jag är, precis som jag sa i inledningen, imponerad av den här planen och skulle vilja uppmana samtliga partier att läsa den. Allting ligger inte i regeringens makt att genomföra, utan man behöver en majoritet i riksdag för att genomföra en del av de här förslagen. Därför är det viktigt att det finns en politisk drivkraft från en majoritet i att genomföra dem. Jag vill först och främst säga att det är samma ansats i regeringens klimathandlingsplan som i den här akutplanen, det vill säga ambitionen är att integrera klimatarbetet i alla politikområden. Det handlar om transport, jordbruk, näring, industri och allting som kan påverka klimatutsläppen även i regeringens klimathandlingsplan. När det gäller de specifika frågorna från kan jag börja med den om förbud mot fossilbilar . Precis som säger är vi överens mellan parterna i januariavtalet om att vi kommer att vilja gå fram med ett sådant förbud. Det utredaren nu tittar på är de rättsliga förutsättningarna att göra det utifrån bland annat EU-regler och när ett lämpligt sådant datum skulle vara samt när vi kan tänkas ha ett förbud mot försäljning av fossila bränslen. Till syvende och sist är det inte själva förbränningsmotorn som orsakar utsläppen, utan vi måste helt enkelt fasa ut de fossila bränslena. Utredningen kommer att komma med sitt förslag nu i vår. Jag ser väldigt positivt på att flera länder som har förslag och att även kommer att lägga fram förslag på när man ska fasa ut försäljningen av nya fossilbilar. När det gäller och att ha möjlighet att ta hänsyn till klimatfrågan har vi också redan tillsatt en utredning, den så kallade , där man specifikt i det första delbetänkandet ska titta på just och möjligheten att styra tillståndsprövning utifrån klimathänsyn och inte bara utifrån de andra miljöpåverkande faktorer som man annars tittar på enligt . Det är kanske förvånande för många att få veta att det är ett specifikt undantag i för att titta på koldioxidutsläpp eftersom det regleras av EU:s utsläppshandelssystem. Utredaren är ombedd att lägga fram förslag för hur vi ska kunna styra klimatfrågan bättre via , och det kommer också att komma i vår. När det gäller livsmedel har vi gett ett uppdrag till som handlar om hur man kan minska utsläppen via offentlig upphandling. 11 (V): Tack för de svaren, miljö- och klimatministern! Jag har några ytterligare frågor med anledning av det här. Om vi börjar med och tillståndsprövningen för nya industriella anläggningar är jag bekant med att det pågår en utredning, men den utredningen ska väl inte lämna sitt slutbetänkande förrän ?