prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Framför allt tycker jag inte att det är sak att ge sig in och diskutera vilka ställningstaganden våra medlemmar gör på våra demokratiska möten. 13 (V) replik: Vi är ett så pass demokratiskt parti att våra ledamöter inte och otid hamnar i skandaler med järnrör på stan eller för att man inte lämnar in sina uppgifter till när ekonomin ska redovisas. När det gäller frågan om vinstjakten vill jag vara tydlig med att det inte finns något att dölja. vill avskaffa vinstintresset och marknadstänket i skolan och värna de seriösa aktörer som finns i skolväsendet. Detta råder det ingen tvekan om. Men jag undrar hur det kommer sig att man ändrade sig så pass fort. Det skedde faktiskt över , och det var absolut inte beslut av medlemmar som ledde fram till denna vändning. Därför undrar jag helt enkelt hur mycket de middagar som näringslivet bjöd er på påverkade. 14 (SD) replik: Jag aviserade redan förra gången ägnade sig åt personliga påhopp att detta inte är anständigt i denna sal. Jag vill gärna att det tas upp i talmanskonferensen. och står här och säger att vissa ledamöter från vissa partier gör och datten och att man därför ska vara ganska tyst när man debatterar. har parti företrädare i denna sal som har attackerat polisen vid demonstrationer. Detta glömmer bort. Men han kan ju slå upp det i medierna om han vill. Jag tycker inte att vi ska prata om sådana saker, utan vi håller oss till fakta. kan gärna engagera sig i vilka ställningstaganden vi gör i . Men jag tycker inte att det är den här kammarens uppgift att diskutera vilka prioriteringar våra medlemmar väljer att göra vid våra kongresser. Om vill bli medlem i och föra den debatten där är han varmt välkommen. 15 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner om att vi håller en god ton i debatten. Det gäller naturligtvis alla. 16 (S) replik: sa alldeles att lärare i utsatta områden med modell inte längre ska kunna få mer betalt. I stället föreslår ni en karriärtjänstmodell som baseras på en höjning av elevresultaten. Det vi vet om resultaten är att en blandad elevsammansättning är väldigt viktig. Vi ser inte att en sådan finns i de utsatta områdena. Jag är därför lite nyfiken på hur och tror att man ska lyckas ge de lärare som verkligen gör det allra hårdaste jobbet ute i de utsatta områdena en högre lön med det systemet. Det var den första frågan. Den andra frågan handlar om att ni med ett pennstreck i en mening raderar hela likvärdighetsbidraget. Jag citerar ur er text: ”Vi menar att bidrag behöver vara mer specificerade och riktade än detta bidrag för att bli slagkraftiga.” Man blir väldigt nyfiken på hur det stöd man ska få för att öka likvärdigheten ska se ut enligt . pratade också i sitt anförande, och framför allt i replikskiftet , en hel del om valfrihet. Jag kan inte låta bli att ställa en fråga. tycker inte att vi ska ändra det system som har kommit fram till i sin gedigna utredning. Varför tycker att det är viktigare att januaribarnen kan välja skola än att decemberbarnen kan det? 17 (SD) replik: Jag får tacka för frågorna. Jag kanske ska börja med den sista, om valfriheten. Jag förstår att är ute efter kötiden. Vi har från vår sida sagt att vi är villiga att diskutera kötiden, det vill säga när man kan ställa sitt barn i kö till en friskola. Vi är inte beredda att avskaffa kötiden, men visst är det ett problem om man ställer sitt barn i kö det föds. Det är kanske rimligare att ha en annan ordning, exempelvis att man i början av varje vårtermin kan anmäla barnet utifrån när det ska börja i skolan. Vi är i alla fall öppna för att diskutera. Vi för gärna samtal med och hennes parti om hur man skulle kunna utforma en sådan regel. Problemet är att och hennes parti aldrig är intresserade av att föra några diskussioner med . Då är det svårt att komma fram till lösningar. När det gäller likvärdigheten har vi i vår budgetmotion bidrag till kommuner. Där ingår pengar för att säkerställa att likvärdighet ska uppnås. Men för vår del är det inte bara att strö pengar över områden som är det viktiga. Vi menar att likvärdighet handlar om att vi får ett statligt huvudmannaskap och en tydligare statlig reglering. Vi vill ha fler behöriga lärare, och vi vill stärka läraryrkets attraktivitet. Vi vill ha en stärkt rektorsroll, uppföljning av elevernas kunskapsresultat, ordning och reda i klassrummen och så vidare. Vi vill ha förberedelseklasser och i dem för elever som inte behärskar svenska språket. Allt detta glömmer bort att diskutera. I hennes värld är det nämligen bara utredningen, med strikta, styrda direktiv, som har lösningen på alla problem. Men så är det inte; det blir ingen bra lösning. Vi kommer att stå här och diskutera samma problem igen. 18 (S) replik: Jag hoppas verkligen att vi inte kommer att göra det utan kommer fram till en lösning på hur vi ska möta den ojämlikhet som vi ser i svensk skola. Likvärdigheten handlar i allra högsta grad om elevsammansättningen. Det nämner inte . Jag fick inget svar på hur vi ska lösa frågan med att barn sorteras och går på olika skolor. Det är besvärande för , tycker jag, att man inte svarar på den frågan. Jag vill avsluta med att ställa en annan fråga, som handlar om något vi hade uppe i vårt utskott . Friskolor är skattefinansierade. De utövar myndighet och får betalt för den administration som är kopplad till arkiv, diarier och så vidare. Varför ska då inte medborgare och medier ha insyn i detta? Varför röstade ni nej när vi tog upp frågan om offentlighetsprincipen i utskottet? 19 (SD) replik: Att man inte hinner med svar på frågor kanske beror på tidsbrist och inget annat. Det vet mycket väl om. får jag vara snabb för att hinna med svaren . När det gäller friskolorna och skattefinansieringen är det en kvasidebatt. Det finns inget parti i den här som inte vill ha insyn. Vad det handlar om är offentlighetsprincipen, som griper an på andra saker, inte minst för de skolor som drivs i bolagsform. Om inte vill ha skolor i bolagsform, var i så fall tydlig med det och säg det rakt ut! Göm inte detta i någon förklädd offentlighetsprincipsdiskussion! Vi vill alla här ha insyn, precis som vi har haft . Det är det som är kontentan. Men återigen: Prata med oss, så kanske vi hittar lösningar! När det gäller elevsammansättningen tycker jag att gör ett stort fel. Hon säger mer eller mindre rakt ut att det är låga förväntningar som gäller på eleverna i utanförskapsområden. Vi delar inte den synen. 20 (L) replik: Fram tills kom till budgeten, som egentligen är kärnan i den här debatten, tyckte jag att det var ljuvlig julmusik för en liberal skolpolitiker. Han talade om statligt huvudmannaskap, ordning och reda och respekt för lärarna. Tioårig grundskola vet jag inte om han nämnde, men han talade om fokus på kunskap, ökad lärarbehörighet och så vidare. Detta är rakt igenom liberala reformer som vi har drivit , även inom ramen för nuvarande regeringssamarbete. Men, fru talman, när påstår sig satsa på skolväsendet i den här budgeten får jag inte – med tanke på Timssdebatten – matematiken att gå ihop. rycker bort från förskola och grundskola i sitt förslag. På totalen, fru talman, när man räknar samman och summerar hela dagens budgettabell, rycker bort 1,3 miljarder från statens skolbudget och utbildningsbudget . Hur sjutton går den här beräkningen ihop? På vilket sätt satsar ni mer på skolväsendet än man gör i det liggande förslag som kammaren har att behandla, ? Jag håller med om det mesta som sas. Jag tror inte att friskolefrågan är avgörande. Det är inte den viktigaste frågan, utan det viktigaste är grundläggande kvalitetsproblem, grundläggande problem med lärarutbildningen och brist på ordning och studiero i skolan. Men många av de satsningar som behövs kostar pengar. Hur kan ni då spara på det här anslaget, ? 21 (SD) replik: Det gläder mig att tycker att vi är överens om väldigt många saker. Det finns många beröringspunkter. Det gör också att och jag kan ha en konstruktiv diskussion om vad som behövs i svensk skola. Det är jag positiv till. Jag ser fram emot att vi kan ha en sådan. Jag hoppas också att nu lyckas hålla emot när pressen från vänsterpartierna är så stark som den är. Det gäller inte minst de här utredningarna, som kan få förödande konsekvenser för valfriheten i skolan och för friskolorna, framför allt de små. När det gäller fråga är det rätt att vi vill avskaffa likvärdighetsbidraget, vilket i rena pengar innebär . Vad inte har tagit i beräkning är våra satsningar på andra utgiftsområden. På utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår vi enorma satsningar på flera olika saker för att stärka välfärden. I det beloppet ingår också pengar till skolan. Summa summarum är det inte så att vi anslår mindre pengar till skolan. Tvärtom anslår vi mer pengar till skolan än vad regeringen gör. Det är bara det att det kanske inte syns just på detta utgiftsområde. En del pengar som regeringen lägger här har vi valt att lägga på andra ställen. Anledningen till att vi gör det är att vi inte tror på den här typen av bidrag, som är styrda av en projekttanke som inte är långsiktig. Vi vill i stället att de här pengarna ska ges direkt till kommunerna och användas. Även om vi vill ha ett statligt huvudmannaskap, , är det trots allt så att skolan är , och då har vi att förhålla oss till det. 22 (L) replik: Ingen har drivit frågan om statligt huvudmannaskap så länge som vi. Vi har gjort det från dag ett. beslutade kammaren med fyra fem rösters övervikt att kommunalisera skolan. Det var ett gigantiskt misslyckande. Vi fortsätter att driva detta gentemot den socialdemokratiska regeringen. På totalen – även om ni lägger några miljarder hit eller dit – är summeringen minus 1,3 miljarder på utbildningsbudgeten. Det är en besparing på utbildningssektorn, . Dessutom skulle jag avråda från att skicka miljarders miljarder till kommunerna i hopp om att de ska satsa på skolan. Vi har problem med obehöriga lärare, inställda lektioner och vikarier. Man tar bort kringresurser. Man säger till och med upp behöriga utbildade lärare. De här pengarna kan faktiskt kommunerna och använda precis som de vill. De kan till exempel anställa speciallärare eller fler lärare. Men detta rycker ni bort, . 23 (SD) replik: Man kan inte bara titta på den här budgeten och säga att vi drar ned med 1,3 miljarder totalt när vi väljer att flytta över vissa kostnader till ett bidrag som ska gå till kommunerna. Det blir oärligt att säga det. Det förvånar mig att driver detta så pass hårt som han gör. Man tycker ändå att han har varit med så pass länge att han borde veta att om man drar ned med 1,3 miljarder på ett ställe och lägger på kanske 3, 4, 5 eller 6 miljarder på ett annat ställe blir det plus. Han borde lyckas med den matematiken. får väl gå hem och läsa på om vad det egentligen är vi föreslår på utgiftsområde 25. När det gäller försvaret av likvärdighetsbidraget: Det är sant att alla de här sakerna kanske skulle kunna vara en lösning. Men vi är inte säkra på att alla pengar kommer att användas till detta. Vi tror att mycket kommer att försvinna i administration av ansökningar och efterrapporter av bidraget. Då har vi inte vunnit någonting. Det är andra saker som löser likvärdighetsproblemen i svensk skola. 24 (V): Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen gav budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller statens budget för utgiftsområde 16. I stället har vi lagt fram ett särskilt yttrande. Vi har därmed ingen reservation. Min tidigare partiledare skrev följande 1991, och jag delar hans uppfattning: ”De orättvisor som finns i skolan kan inte åtgärdas enbart genom en radikal skolpolitik, det krävs i första hand en rättvis fördelning och jämlika levnadsförhållanden i samhället. Men menar att skolan trots det kan fungera betydligt rättvisare och ge alla elever en likvärdig utbildning och likvärdiga förutsättningar inför vuxenlivet.” Det är intressant att det citatet gäller lika mycket som det gällde – eller kanske till och med mer. Därför är det också bekymmersamt att en nedskärningspolitik pågår i majoriteten av landets kommuner avseende skolan och att regeringen inte kompenserar i tillräckligt hög grad för att täppa till de hål som finns just nu och som är akuta. I ett öppet brev som publicerades av skrev läraren följande: ”Riksdagspolitiker! Jag är svensk medborgare. Jag är lärare. Jag är förälder. Och jag är djupt oroad över svensk skolas framtid. Den svenska skolan har utsatts för ett världsunikt experiment. I den övriga världen är det en orimlighet att aktiebolag kan göra oreglerad vinst på skattemedel. Trots det, skänker vi i år bort till aktieägare i bolagskoncerner – pengar som var avsedda för våra barns utbildning.” Regeringspartiernas respektive svar innehöll en hel del självkritik, vilket jag uppskattar, och till synes en vilja att vara med oss och driva frågorna hårdare. Liberalernas partiledare skrev ett svar som kortfattat visade att Liberalerna varken är ett lärarparti eller ett skolparti. Hon uppmanade dessutom en av landets hjältar, det vill säga lärare, vars dagliga arbete säkerställer vår demokratis överlevnad, det vill säga det läraryrket gör, att engagera sig i demokratin. Det är vad sa i en artikel. menade i sitt svar att och alla de tusentals lärare som har engagerat sig i frågan att stoppa marknadsskolan försöker att blåsa liv i den enda skolfråga som intresserar och engagerar den idéfattiga vänstern. Deras talesperson uttryckte också att han absolut inte vill ha ett socialistiskt skolsystem. Då ställer man sig såklart frågan: Har samtliga länder i världen förutom socialistiska skolsystem? Varför man ställer sig denna fråga är ju för att är just det enda landet i världen där man gjort det lagligt för aktiebolag att starta skolor och plocka ut miljonvinster från skattemedel utan att ha några som helst begränsningar. Frågan är aktuell på många sätt, dels ur ett principiellt och demokratiskt perspektiv, dels ur ett ekonomiskt perspektiv. Vi håller därför med och alla andra lärare som tar ställning emot marknadsskolan. Vi kan konstatera att 16 800 personer har skrivit under uppropet mot marknadsskolan, vilket är glädjande. När jag kom till och så gick jag i trean. Min första skola hette Främbyskolan där jag gick ända fram till sexan. Det var en fantastisk skola med fantastisk personal. hade marknadsskolan och marknadstänket inte hunnit få det fäste som de fått . Jag sågs inte som kund på en marknad. Rektorn, lärarna och resten av personalen var inte tvungna att slåss om skolpeng med vinstdrivande privatskolor, för de fanns knappt. Överläkarens och brevbärarens barn gick i samma skola. Flyktingens barn och den infödde svenskens barn satt vid samma skolbänk. Allt var inte perfekt. Jämlikheten och likvärdigheten var redan då på väg att sjunka i svensk skola. Men faktum var att svensk skola fortfarande var bland de mer jämlika och likvärdiga i världen. Det är något vi är i närheten av. möts inte barn med olika socioekonomiska bakgrunder på samma sätt i skolan. De ses som kunder på en marknad, och till och med kommunala skolor måste tävla med marknadslogik för att få tillräckligt många elever och därmed finansiering. Detta är inte ett hållbart system. Att vi kämpar för att avskaffa vinstintressen, vinstuttag och marknadsskolan handlar inte om att vrida tillbaka klockan. Det handlar om att säkerställa alla barns rätt till kunskap och bildning. Det handlar om samhällets framtid. Det handlar om demokrati. För att skapa en likvärdig förskola och skola behöver utbildningsväsendet befrias från affärsverksamhet och särskiljande skolval. vill därför ha en gemensamt finansierad och demokratiskt styrd förskola och skola där det är behoven som styr resursfördelningen. Ett utbildningssystem som är jämlikt ger också varje barn och elev goda möjligheter att utvecklas och få sina behov tillgodosedda. Låt oss inte svika barnen. De förtjänar bättre. Under denna pandemi har förskollärare och lärare kämpat vecka ut och vecka in för att se till att vårt samhälle ska fungera trots pandemin. Genom att ta hand om barn till individer som arbetar med olika samhällsviktiga yrkan har de sett till att vår välfärd kan hålla igång och vara väl fungerande. Men det finns mycket som oroar mig. Sjuktalen ökade redan innan pandemin, och de fortsätter att öka ytterligare. Speciellt i de lägre åldrarna kan vi se hur förskollärare slits ut på grund av för stora barngrupper redan sedan innan pandemin. har de också en överbelastning på grund av att väldigt många i personalen är sjuka, och därför blir det en högre belastning på dem som är kvar. har i sitt budgetförslag anslagit en större budget till utbildningsväsendet än något annat parti. Bland annat har vi satsat 2 miljarder i en riktad satsning på förskolan och en halv miljard till fritidshemmen. Vi har bland annat gjort en satsning på 1 miljard i personalsatsningar på lågstadiet och 300 miljoner för fri kurslitteratur i vuxenutbildningen. Men mycket mer måste till. Det behövs ett systemskifte i svensk skola. Det behövs en förändring som är en systemförändring och inte att vi år ut och år in i riksdag lappar och lagar för att hantera de problem som finns. Problemen är större än så. 25 (M) replik: Det är glädjande att talar om förskolan. Förskolan är otroligt viktig. Den är grunden även för skolan. Jag delar verkligen önskan om att tala mer om förskolan och hur vi kan hjälpas åt för att råda bot på en del av de problem som finns. stod jag här och talade med om att vi har 263 förskolor som inte har en enda förskollärare anställd. Det är bekymmersamt. Jag ser nu hoppfullt på det förslag som vi moderater har lagt fram om att hela förskolans uppdrag, kompetensbehov och behov av rekrytering borde utredas i stället för att vi bara år lägger på mer uppgifter och inte diskuterar hur det över huvud taget ska kunna verkställas. Den delen är jag och helt överens om. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner. Men sedan kommer vi till . Då talar bara om att det behövs systemskifte, fru talman. Sedan talar han om aktiebolag, vinster och marknadsskola. Men inte med ett enda ord berättar om hur man ska kunna till rätta med att 600 skolklasser lämnar årskurs 9 utan gymnasiebehörighet och utan godkänd examen. Jag skulle vilja höra hur och tänker lösa de problem vi har i svensk skola. Vad innebär ett systemskifte som lösning för att se till så att barn går ut skolan med fullständiga betyg? 26 (V) replik: När man under ett antal decennier ser att det finns systemfel ser man till att förändra systemet. Så ser det ut inom alla områden. Det gäller i vårt privatliv, det gäller även i arbetslivet, och det gäller också i politiken. Vi ser att ända och framåt har likvärdigheten och jämlikheten minskat i den svenska skolan. När vi också får ta del av rapport efter rapport, forskning efter forskning, som visar vad detta beror på och varför det är fler elever som inte klarar sig måste vi återgå till det som är huvudproblemet, det vill säga systemfelen. Det finns självklart en rad olika satsningar utöver detta som också vill se. Vi vill förstatliga skolan, vi vill se till att stoppa särskiljande skolvalssystem och mycket annat. Men det finns någonting som i princip alla forskare och vartenda institut som har gått igenom svensk skola i modern tid säger gemensamt, och det är att det är marknadstänket och skolvalssystemet som bildar segregationen och gör att man inte får likvärdig rätt till en bra och jämlik utbildning. Det här menar jag är ett systemfel, och det här menar forskarna är ett systemfel. De enda som är kvar i debatten och som fortfarande inte erkänner att skolans största problem är just detta systemfel är de partier som måste försvara sina partikamrater som sitter i dessa bolagskoncerner. Dit hör bland andra . 27 (M) replik: Det vore väldigt intressant att diskutera länge med hur ett förstatligande av skolan ska gå till. Vem ska sätta lönerna? Vem ska betala lokalhyrorna? Hur ska vi göra med en skolpeng som skiljer sig och en elevhälsa som skiljer sig tusen procent åt i ? Det kanske vi skulle kunna ägna åt att diskutera någon dag, för jag kan ha full respekt för en sådan önskan. Men jag tror inte att den är genomförbar. Det som vore intressant att prata om här och är detta med likvärdighet, jämställdhet och jämlikhet i skolan då skyller friskolereformen för att ha ökat skolans segregation. Jag kommer ihåg hur det var och när bara de som var rika i kunde välja en friskola och en privatskola. Det var ingen jämlikhet då, och det var ingen likvärdighet när de som kunde betala extra kunde välja en annan skola än den närmaste skolan. är det hälften av barnen på som väljer en annan skola än den närmaste kommunala – hälften av barnen. Är det ett hot mot likvärdigheten? 28 (V) replik: Jag skulle bara vilja upplysa om att fortfarande kommer att tillåta skolval, eftersom vi vill se att det finns icke vinstdrivande friskolor kvar i systemet. Däremot handlar det om hur systemet är uppbyggt. Vi ser att skolvalet leder till en stor segregation. Det här är ingenting nytt för ; det här vet om. Denna debatt handlar egentligen enbart om att man just nu vet att det pågår en enorm debatt i samhället där majoriteten av folket, inklusive väljare, vet att detta är ett problem. Då måste man föra bort fokus från de viktiga problemen. Från sida är det ganska tydligt att segregationen och ojämlikheten i svensk skola måste motverkas. Vi har de förslag som krävs för att komma till rätta med det, och det har inte . Jag välkomnar det som sa i det första anförandet om en större förskoleutredning. Det vill jag gärna se. 29 (SD) replik: Jag hörde säga att man från sida vill ha kvar skolvalet. Jag undrar därför om säger nej till förslag om att minska skolpengen till de fristående skolorna. Det var den första frågan. Den andra fråga jag skulle vilja ställa handlar om debatten om vinstuttag. Det är en fråga som har tjatat om ganska länge, och de har också mötts av motstånd i den här . Det skulle ändå vara rätt bra om kunde klargöra för oss och för tittarna hur stor andel av den totala skolkostnaden i landet som utgör för det första friskolornas rörelsemarginal och för det andra eventuella vinstuttag. Det skulle vara bra om vi hade de siffrorna klara för oss i andel, alltså i procent, av den totala summan av alla pengar som satsas på skolan i landet. Hur stor andel utgör friskolornas rörelsemarginal och därefter vinst – så att vi har proportionerna klara? 30 (V) replik: börjar hela sin fråga med att prata om utredning gentemot ställningstagande, som vi har haft . Det visar att inte ens har läst förslaget från , för det innehåller inte på något sätt förslag som förhindrar skolval. När det kommer till frågan om finansiering handlar det om att friskolorna är överkompenserade och därför bör få lägre finansiering. Innan var påtänkta som ett riksdagsparti var i princip alla partier i riksdag överens om att var det som man skulle kompensera fristående skolor med. Därefter vände vissa partier i frågan, och det blev hundraprocentig finansiering. Jag tycker att det är väldigt rimligt att, som man har gjort i utredning, tillsammans med seriösa forskare ta fram det underlag som behövs för att kunna föreslå ändringar i finansieringen av svensk skola. Jag välkomnar speciellt förslaget från om minskad finansiering till friskolor. Vi vet att friskolor inte har samma samhällsansvar som de kommunala skolorna har. Man är inte tvungen att ta emot elever på samma sätt som kommunala skolor är, och man är inte tvungen att ha förvaltningar på samma sätt som kommunala skolor ändå måste vara med och bekosta. När det kommer till frågan om själva skolvalet är det ingenting nytt. har alltid sagt att vi är för icke vinstdrivande friskolor, och då måste det ju gå att gå i dessa skolor. Det handlar helt enkelt om att inte ha de segregerande skolvalssystem som vi har . 31 (SD) replik: Det är inte de stora friskolorna som kommer att drabbas om man ändrar finansieringen. Det är alla de små friskolorna som drabbas; det kommer att slå hårt mot dem.