prot · H8095 · 2020-09-10 00:00:00 — Det har varit okoordinerat och oklart, och för många människor har det varit oförståeligt varför det har varit på detta sätt. Därför finns det skäl att fundera på både vad som har skett och vad man inte bör göra om något liknande skulle inträffa. Jag gick in på UD:s hemsida och läste, och där finns en ganska lång och utvecklande text om reseavrådan. Det står till exempel: ”När UD avråder från resor är det alltid en signal om att säkerhetsläget är allvarligt.” Det står också: ”Anledningen till att avrådan hävs för dessa länder är att de har beslutat att öppna upp för resande från .” Jag vill nog därför trots allt dementera utrikesministerns dementi en smula, även om hon med emfas försökte säga det. Jag har svårt att fullt ut se att de åtgärder som genom UD har riktat mot våra nordiska grannländer med reseavrådan inte har så mycket annat än karaktären av att lite grann ge igen. Jag förstår att det var kännbart för regeringen när svenska medborgare initialt under pandemin plötsligt möttes av stängda gränser mot , och – med allt vad det också inneburit i gränsbygderna, där detta kanske mer än på andra platser varit påtagligt. Om man är fast i eller på är det ganska komplicerat att ta sig hem. Det är något lättare rent fysiskt och geografiskt att kunna ta sig från till , från till eller från till . Dessutom har avtal om konsulär hjälp med dessa länder. Om man inte kan få hjälp på den svenska ambassaden eller av svensk personal i ett annat land kan man alltid gå till den nordiska ambassaden och knacka på dörren. De har en skyldighet att ge konsulär hjälp. Jag vill understryka, fru talman, att det är ett särfall med det nordiska i förhållande till – faktiskt – världens alla andra länder. I dagens finns ett stort dubbeluppslag med utrikeshandelsministern och tillika den nordiska samordningsministern. Det handlar också lite grann om en tidigare interpellationsdebatt som detta statsråd råkade ha med mig. Hela artikeln på två uppslag handlar i grunden om det försämrade läget i . Jag menar att stängda gränser mot men också svensk reseavrådan mot våra nordiska grannländer har medverkat till detta försämrade klimat. 124 (V): Det är inte ofta som man som utrikespolitisk talesperson får känna sig som en lokalpolitiker på nytt. Men så har varit fallet när det gäller de stängda nordiska gränserna under coronapandemin. För mig som värmlänning är det såklart främst den norska gränsen som har varit i fokus, men jag har också tagit del av de problem som funnits såväl i som i . Vi är många politiker som har gjort försök att få gränserna att öppnas. Samtal har ringts och videomöten har hållits, men det har varit uppenbart att alla politiker i olika nordiska länder har trott att just deras lands strategi är den mest förträffliga. När den gäller den svensk-norska relationen, eller snarare våra strategier att möta coronapandemin, har ett stort problem varit att strategierna aktivt har motarbetat varandra. har till skillnad från lyckats bättre med låg smittspridning. Det berodde på att de hade många restriktiva åtgärder och delvis nedstängning av samhället och kanske också på de stängda gränserna. Den svenska strategin ska såklart analyseras. Vi ska inte debattera den , men det är bra att det har kommit till en svensk coronakommission. Men som värmlänning kan man konstatera att ett stort utbrott i ändå inte innebar några nedstängningar eller tydliga begränsningar av , likt andra platser som vi såg runt om i världen. För oss som bor i gränstrakterna var den så kallade tvåtimmarsregeln, som fanns , inte så dum. Den ledde till att människor över hela begränsade sitt resmönster. Ett tag såg det faktiskt ut som att grannländerna, såsom , skulle öppna mot sina gränstrakter, just utifrån att inga stockholmare kunde passera gränsen. Gränsen mot är viktigast för mig som värmlänning, precis som gränsen mot är viktigast för en skåning. Men när tvåtimmarsregeln togs bort resulterade det i att gränsstängningarna i blev mer fasta i sin form. Den svenska strategin motarbetade uppenbart den norska strategin. Men även den norska strategin har definitivt sina fel och brister. Man har valt en väldigt statistisk modell med ett antal kriterier där den viktigaste är antalet smittade per 100 000 . Detta mått har gjort att regioner i andra nordiska länder har klassats som röda eller gröna, alltså om man får besöka dem eller inte. Därför har svenska regioner först öppnats och sedan stängts. Först var det bara , sedan öppnades och och sedan stängdes de igen. När äntligen fick fart på sin testning och fick fatt i fler fall ledde detta till att den norska strategin stängde gränserna och regioner blev rödmärkta. Den norska strategin motverkade uppenbarligen den svenska strategin med ökad testning. För del är det många som har fått ta smällen, framför allt företag. Det är allt från stora köpcentrum till små lanthandlare och bilverkstäder. Bristen på långsiktighet har skapat en ryckighet när gränsen först öppnades för att sedan stängas två och en halv vecka senare och sedan öppnas på nytt . har den varit öppen i . Man ställer sig frågan när den ska stängas igen snarare än att man vet att den kommer att vara långsiktigt öppen. är vi i ett nytt läge. är smittspridningen lägre i än i sedan pandemin startade. Med norska mått mätt är hela nu rött. Detta kan man vara glad över som vänsterpartist eller socialdemokrat, men i det här fallet är det fel. Men jag är glad över att vi svenskar inte drabbas av panik eller Norgeskräck. Jag tycker att stora delar av har inneburit ett bra jobb i en svår tid. Det finns nu många viktiga delar att diskutera för att utveckla samarbetet. Jag ska dra några korta exempel. Jag tycker att idén från om en nordisk coronakommission är något som vi borde titta på från alla partier. Jag tycker att vi kan fundera på om vi inte ska uppmärksamma den nordiska passunionen, som fyller 2022. Och vi behöver framför allt på lång sikt stärka vår gemensamma beredskap. 125 Utrikesminister (S): Jag kommer att återkomma till delar, för jag hinner inte säga allt på samma gång. Jag börjar med det som framför allt tog upp angående UD:s avrådan från resor. Det är just ett råd och en rekommendation. En avrådan utgör inget förbud mot resor, och de avrådansbeslut som har tagit under coronapandemin och som också omfattar de nordiska länderna har inte betytt att har stängt gränserna för svenskar som vill eller behöver resa till våra grannländer. Det är alltid ett individuellt beslut om man väljer att resa eller inte. Det ska också påminnas om att ett avrådansbeslut fattas med resenärens bästa som utgångspunkt. Det kan således tyckas gå emot andra svenska intressen, men vi har först och främst att förhålla oss till våra resenärers säkerhet. Det finns inte sällan många individer, organisationer och företag som tycker att vi borde införa en avrådan för ett specifikt land, och det finns de som tycker att vi borde häva en sådan avrådan till samma land. Ett avrådansbeslut gör aldrig alla nöjda, men det är beslut som måste fattas. Vi har under pandemin gjort detta på samma sätt som tidigare, det vill säga utifrån en helhetsbedömning med den svenska resenären i fokus. Coronapandemin har inneburit att vi har tagit ett antal unika avrådansbeslut i en extraordinär och komplicerad situation. I en snabbt föränderlig värld har vi använt avrådansinstrumentet på ett så stringent och förutsägbart sätt som möjligt. Utifrån helhetsbedömningar har vi valt att häva avrådan för ett antal länder inom vårt närområde, det vill säga EU, EES och Schengenområdet. I detta arbete har vi utgått från de förutsättningar som finns för ett svenskt resande till och från länderna. Då flera av de nordiska länderna, likt många andra europeiska länder, har eller har haft inrese- och karantänsrestriktioner mot svenska resenärer har det funnits skäl för en avrådan från icke nödvändiga resor också till våra nordiska grannländer. Det är alltså med anledning av restriktionerna i andra länder, inklusive våra nordiska grannar, som vi har tagit dessa beslut. Som själv konstaterade har låtit gränserna mot de nordiska länderna vara öppna under pandemin. Vi har haft samma regler för resenärer från EU-länder, , , , och . Vi i den har baserat vårt beslut att inte stänga gränserna mot dessa länder på de rekommendationer som kommer från bland andra den europeiska smittskyddsmyndigheten om att gränsstängningar inte är ett effektivt medel för att bekämpa smittan. Detta är också svenska hållning. Andra länder har gjort andra val. Det är för tidigt att säga vilka val som har varit de rätta. Det uppföljande arbetet ska dock, oavsett detta, göras, för vi behöver alla utvärdera och lära oss om hur vi och andra har hanterat denna pandemi. 126 HANS (M): När pandemin inleddes och började rasa fanns det ingen manual att gå till och slå upp i och se att det är så här den ska hanteras. Det är klart att förmågan i ett antal länder att hantera en kommande pandemi är mycket bättre efter det vi nu har genomlidit än vad den var förut. Det är framför allt i gränsbygder – vi har räknat upp dem: , , , och – som de stängda gränserna för svenska medborgare, reseavrådan och reserekommenda-tioner kanske har känts hårdast och också uppfattats som mest frustrerande och i någon mening provocerande, inte minst initialt då det var väldigt mycket stängt, låst och tillbommat. Det är områden som historiskt alltid har byggt på öppenhet och rörelse, och i vissa delar inte minst på gränshandel som har varit förutsättningen för jobben, sysselsättningen och den levande kommunen. Det är därför som det som vi har upplevt är smärtsamt. Jag måste använda detta ord. Då måste man också fundera igenom om allt har varit rätt och riktigt. nämnde några saker under de sista av sitt inlägg. Jag vill bara följa upp dem. Jag tycker också att idén om en nordisk coronakommission är ganska intressant. Jag tycker också att det finns skäl att fira idén om den nordiska passfriheten som kom långt före den europeiska passfriheten och Schengen. Det är någonting att vara i grunden stolt över. Just med denna stolthet finns det också skäl att vara lite ledsen över hur vi har hanterat pandemin de nordiska länderna emellan. Den nordiska coronakommissionen avfärdas i den artikel i som jag hänvisade till. Ansvarigt statsråd tyckte att det var en dålig idé. Jag är rädd att hon talade för regeringen. Jag ska bara påminna om att drev idén om en svensk coronakommission. Vi fick mothugg, och den avfärdades. Sedan tillsatte den till slut en svensk coronakommission, och det var bra. I inledningen av artikeln, som syftar på utrikesministerns kollega sägs: ”Hon säger först att hon är oroad. Smakar på ordet och ändrar det sedan till ’bekymrad’. verkar inte vara rädd för att säga vad hon tycker, men i arbetsrummet på sitter diplomatin kanske i de varmgula väggarna.” Jag tror att det är riktigt att man ska tala klarspråk. Jag tror att det är rätt som statsrådet säger att man ska vara oroad och bekymrad. Det är därför som den reseavrådan som man ändå införde just har medverkat till den spiral som har vridit sig nedåt i det försämrade läget nordbor emellan. Jag vet att regeringen återkommande har sagt att relationen med de andra nordiska länderna är den bästa. Vi kan ringa till varandra, och vi kan försöka lösa problem. Det kan vara så huvudstäderna emellan. Det som är problemet är att för de vanliga människorna har det inte varit på detta sätt. Det är därför som jag tror att man verkligen ska ta detta på allvar. Sedan är det faktiskt så att en del av våra grannländer har haft stängda gränser men ändå med möjlighet för egen öppenhet, det vill säga att man har kunnat åka från till men då fått sitta i karantän när man har kommit hem. Det som jag också delvis efterlyser, och som jag fortfarande inte tycker att jag har fått något riktigt svar på, är i grunden vilken vägledande princip det har varit. Jag tror att den vägledande principen har varit att stängd gräns mot svenskar möts med en reseavrådan från UD:s sida. Det tycker jag inte är en tillräckligt hedrande princip. 127 (V): Vi landar mycket i hur vi ska ta framåt . Det som förut funkade med telefonsamtal, snabba kontakter och enkla vägar mellan de nordiska huvudstäderna har visat sig inte funka under coronapandemin när det blev som mest stressigt i någon mening på alla utrikesdepartement. Det gör att vi måste ta ett nytt tag och ett omtag för det nordiska samarbetet. Det är viktigt att vi börjar denna diskussion i och diskuterar vilken väg vi tycker att man ska gå. Sedan kan man ta denna diskussion i en större nordisk kontext. Då är den typ av idéer som kommer upp sådant som vi behöver lyfta fram, diskutera och fundera kring. En nordisk coronakommission skulle kunna ha en jämförande effekt mellan de olika ländernas strategier. Man skulle kunna diskutera ur framför allt en nordisk kontext. Varför valde man fem olika strategier? Hur kunde det bli så här? På det sättet kan man analysera hur man ska göra framåt. Jag tycker att det är viktigt att titta bakåt i tiden. Då är passunionen någonting som vi har hållit fast vid . Jag tror att det är en utmärkt idé att driver på för att lyfta fram de grundvärden som kom fram och som vi på något sätt behöver återknyta till . Passunionen har stått modell för och andra typer av gränsöverskridande samarbeten runt om i världen. Om vi kan visa på de värden som passunionen har gett är det att vi lyfter fram dem. Annars är risken att man varje gång som man får ett problem säger att man stänger gränsen. Det kan vara fråga om gängkriminalitet, migrationsvågor eller något annat. Det kommer alltid att skada det nordiska samarbetet på lång sikt. 128 Utrikesminister (S): Det finns flera skillnader avseende vilka åtgärder som har vidtagits i de olika nordiska länderna för att hantera pandemin. Vi skulle gärna ha haft en dialog om de beslut som påverkar resor och handel över våra nordiska gränser. Med tanke på vad de nordiska grannländerna betyder för varandra – vi är ofta varandras viktigaste handelspartner, och 65 000 personer arbetspendlar normalt över de nordiska gränserna – gav besluten om att stänga gränserna flera uppenbara negativa följder, inte minst på lokal och regional nivå, som framför allt har pekat på . Exempelvis minskade norska medborgares gränshandel . Det norska systemet för att kategorisera nordiska områden till grund för karantän för inresande, där bland annat antalet nya bekräftade positiva fall ska vara färre än 20 per 100 000 invånare , har medfört att vissa svenska län har gått från att ha varit öppna till att stängas och öppnas igen. Det gav konkreta bevis på. När åter införde karantänskrav för resenärer från bland annat , endast efter att gränshandeln åter kommit igång – där det värmländska nyckeltalet var 20,2 per 100 000, det vill säga att det var 0,2 över gränsen och handlade om färre än tio smittade personer – framhöll både jag och utrikeshandelsminister att detta var ett beslut som har helt oproportionerliga konsekvenser. Det norska , , rekommenderar nu att karantänskrav återigen ska införas för . Rekommendationerna kommer efter att den norska regeringen har öppnat gränsen mot . Detta baseras på mycket små förändringar i smittspridningsstatistiken. Denna typ av agerande skapar en oförutsägbarhet och ovisshet som har allvarliga konsekvenser för enskilda personer och för handeln i gränsregionerna. Just detta exempel använde jag i går på ett officiellt möte med alla NB8-länderna, de nordiska och baltiska länderna, med en betydande skär-pa. I är det vanligtvis ca 15 000 som pendlar , och av dem pendlar från till . Enligt de senaste siffrorna arbetar av pendlarna från inom den danska vården. I införde man också ett krav på sex dagars hotellvistelse även för dem som fick komma in i . För mig framstår detta som obegripligt. Om man nu är rädd för smitta från ska man inte låta folk stanna . Då skulle man i stället säga att de får stanna i . Objektiviteten i dessa restriktioner måste ifrågasättas. I har den minskade gränshandeln med och slagit hårt mot näringslivet. av företagen i har på-verkats negativt av pandemin, och har behövt vidta besparings-åtgärder. Jag tror att vi har goda förutsättningar att göra det bättre framöver. Jag och mina ministerkollegor har haft en intensiv dialog med våra nordiska kollegor, och vi har tagit upp dessa frågor om de negativa konsekvenserna . Vi har verkat för att regionala och lokala lösningar för människor som bor i gränsområdena i våra länder ska komma till stånd. Och i våra kontakter med de nordiska länderna har vi särskilt framhållit de regionala skillnaderna i smittspridningen och vikten av en kontinuerlig dialog. 129 HANS (M): Det är just detta som är pudelns kärna, alltså hur oerhört viktig är för oss och länderna för varandra. Det är precis som utrikesministern säger, alltså att detta är de ekonomier som är viktigast för oss och att det är där vi har våra närmaste vänner. I gränsbygderna bor släkt och familjer på var sin sida om gränsen. Det är det som är utgångspunkten, och det är därför det är så sorgligt att iaktta dessa spiraler nedåt som pågått under hanteringen av pandemin därför att det har hanterats på olika sätt. Man har också uppfattat att olika länder har haft olika attityd till varandra. Jag menar, fru talman, att olika åtgärder var och en varit med och skadat relationen. Tillsammans har det skapat ett, tror jag, ganska farligt klimat för det nordiska – framför allt om vi har utgångspunkten att är viktig. Då måste vi göra allt för att värna det, slå vakt om det och se till att vi verkligen har ett utbyte. Utrikesministern gjorde i sitt förra inlägg en lång uppräkning av det som man på svenska skulle kunna beskriva som kineserierna i de olika relationerna – hur en regel ändras plötsligt, över , och folk inte kan göra de här naturliga resorna. Hon undrade också var objektiviteten fanns i hur de andra länderna har agerat. Det är ju precis den frågan andra länder kan ställa till vår utrikesminister. Var fanns objektiviteten i vårt sätt att agera? Jag menar att reseavrådandena till , och i grunden varit onödiga, dels för att det är lätt att ta sig hem om det skulle bli kraftigare restriktioner, dels för att de andra länderna ska ge oss konsulärt bistånd om inte vi klarar av det. Man får konstatera: Upp på hästen igen! Det här har inte blivit bra, men vi träder inte av. gäller det att rida vidare. 130 Utrikesminister (S): Med tanke på att vi är mitt uppe i pandemin vill jag inte i detalj recensera vare sig vår egen eller våra nordiska grannländers hantering av pandemin. Jag vill dock återkomma till att har valt en väg som är evidensbaserad rörande våra gränser till våra nordiska grannar, det vill säga att gränsstängningar inte är en rekommendation från vare sig den svenska eller den europeiska smittskyddsmyndigheten som ett effektivt sätt att bekämpa smittan. Det redan inledda utvärderingsarbetet, som genomförs såväl internt på som av den oberoende coronakommissionen, kommer att skärskåda våra överväganden, vårt beslutsfattande och vår kommunikation och information om våra åtgärder. En ännu tätare nordisk dialog om hur vi kan samarbeta bättre inleds genom min kollega , som samtalar med sina nordiska samarbetsministerkollegor. Det handlar om att finna formerna för en diskussion och ett åtagande på politisk nivå att ta ansvar för det nordiska samarbetet och mildra de negativa konsekvenserna i de sammanvävda gränsregionerna. Det behövs inte bara ett informationsutbyte utan också en pragmatisk dialog innan beslut fattas som har påverkan på rörligheten över våra gränser. Detta var något som jag tog upp när jag träffade de nordiska och de baltiska utrikesministrarna i i går. Framför allt underströk jag de stora konsekvenser som besluten har fått för gränsregionerna och att dessa ofta baseras på små ändringar i smittspridningsstatistiken. Målet bör vara en tätare dialog mellan de nordiska samarbetsministrarna och utrikesministrarna som leder till att negativa konsekvenser för våra gränsregioner undviks och att det nordiska samarbetet stärks. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2019/20:447 om utlämningsavtalet med 131 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att agera för att utlämningsavtal med ska avslutas och om några kontakter tagits med övriga EU-länder för gemensamt agerande. Vidare har frågat mig om jag anser att det som hänt i innebär att bilden av ”ett land två system” som legat till grund för Kinastrategin måste omprövas. Slutligen har frågat mig om jag är beredd att verka för att, på motsvarande sätt som flera andra EU-länder, forma en tydligare svensk närvaro på i form av ett Office i . Låt mig börja med att framhålla det allvar med vilket jag och regeringen ser på utvecklingen i och införandet av den nya säkerhetslagstiftningen där. har framfört sin syn till kinesiska myndigheter, också efter det att den nya säkerhetslagstiftningen trädde i kraft. Det var angeläget att EU tog upp frågan med den kinesiska ledningen vid det toppmöte som skedde mellan och . enades EU:s medlemsstater om rådsslutsatser som betonar att den nya säkerhetslagen strider mot internationella åtaganden och grundlag. I rådsslutsatserna anges en rad konkreta åtgärder med anledning av händelseutvecklingen, inklusive att EU-medlemsstaterna ska se över konsekvenserna av den nya säkerhetslagstiftningen för utlämningsavtal med . Vad gäller den första frågan är faktum att inte har något utlämningsavtal med . Att avsluta något som inte ingåtts är inte möjligt. Vad gäller den andra frågan står och övriga EU bakom prin-cipen om ”ett land två system” för att bevara självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med grundlag. Denna ställning är skyddad överenskommelse mellan , som är deponerad hos FN. Det är av grundläggande betydelse att de mänskliga fri- och rättigheter som Hongkongborna tillerkänns enligt denna lag fullt ut respekteras. Som framkommer i regeringens skrivelse till i arbetet i frågor som rör är det av central betydelse för att EU bedriver en gemensam och tydlig Kinapolitik. Denna linje ligger självklart fast, även beträffande situationen i . Det är genom EU som kan få bäst genomslag. Det är viktigt att vi agerar enigt, och en diskussion kommer att föras om vägen framåt. Vad gäller den tredje frågan vill jag framhålla att har goda förbindelser med . Regeringen vill utveckla dessa förbindelser. öppnade exportråd ett kontor i , där Business bedriver ett viktigt arbete för svenska handelsintressen. Det redan omfattande utbyte som bedrivs ryms inom ramen för Business kontor i . 132 (C): Ja, det kinesiska beslut att driva igenom den så kallade nationella säkerhetslagen för har tydligt visat hur rädd regimen är för människors frihet – frihet att ta del av olika åsikter och ha olika åsikter, akademisk frihet, pressfrihet, frihet att inte stötta Xi och . Vi har kunnat följa hur studenter gripits och juridikprofessorer avskedats. Vi har sett ledaren för ett av medieorganen gripas. Vi har sett en av ledarna för de fredliga paraplydemonstrationerna 2014 också gripas. Inför det tänkta valet var de största demonstrationerna på gatorna i de där man på nytt krävde rätten att få välja, rätten till sin frihet och rätten till det som låg i grundlagen. Jo, 300 nya gripanden. som vi öppnade kunde vi se bilder på en tolvårig flicka som tacklades av polisen på gatan i . Det är inget tvivel om vilken hållning den nya säkerhetslagen har givit och styret i . Det är inte längre fristående från . Den nya säkerhetslagen har förändrat bilden av ett två system. Mot den bakgrunden är det naturligtvis viktigt att se vad vi byggt upp för något gemensamt utifrån grunden ett två system. Jag har noterat att utrikesminister kunde säga att de nordiska länderna måste säga upp sina utlämningsavtal. Han använde det uttrycket, men det är ju MLA som vi talar om. Utrikesministern vet också att jag vet att det inte är ett vanligt så kallat utlämningsavtal utan att det handlar om ett , mutual legal assistance in criminal matters.