prot · H709141 · 2020-06-17 00:00:00 — rapporter om stödet till kommuner för ökat bo-stadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering Vi ska debattera civilutskottets betänkande nr 25. I betänkandet behandlas två skrivelser från regeringen. Den ena skrivelsen gäller om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande, och den andra skrivelsen gäller om stöd till renovering och energieffektivisering. I betänkandet finns en reservation från . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. I den del som rör stödet till energieffektiviseringar finns inga motioner eller reservationer, men jag vill ändå börja med att kommentera skrivelsen. Det finns ett stort behov av renovering och energieffektivisering av det stora beståndet av flerfamiljshus. Renoveringsbehovet är extra stort i utsatta stadsdelar runt om i landet. Detta problem måste politiken adressera. Problemet har funnits , och det är ett av skälen till att den förra regeringen processade fram ett stöd för att på så sätt stimulera ökad upprustning. övergripande slutsats är att stödet till renovering och energieffektivisering inte har varit ändamålsenligt utformat för att på ett effektivt sätt kunna bidra till de bostads- och energipolitiska målen. Man säger bland annat att stödet har varit administrativt krångligt. Regeringen och jag själv instämmer delvis i iakttagelser, och vi konstaterar att sökmodellen och stödet i viss utsträckning har varit krångligt. Men vi kan också konstatera att någon form av upprustningsstöd är nödvändigt. Det råder fortfarande ett oerhört stort renoverings- och upprustningsbehov i beståndet . Vi kan se att man runt om i landet inte klarar av att rusta upp de bostäder som finns. Det är viktigt att vi politiker på nationell nivå ändå ser behovet av upprustning så att alla människor får möjlighet till en god bostad. Om vi tittar runt om i landet kan vi se att det skiljer sig oerhört mycket mellan kommuner. På vissa ställen är det en blomstrande bostadsmarknad där bostäder är lätta att renovera och där kalkylerna går ihop. På andra ställen ser vi att bostadsbeståndet förfaller. Detta är ett ansvar som vi politiker måste ta. Inom vissa städer och vissa storstadsregioner kan vi se samma utmaningar. Det finns stadsdelar där bostäder inte renoveras, och där måste vi hitta politiska verktyg för att få igång renoveringarna. Det är viktigt att alla politiker anammar dessa utmaningar. Diskussionen om någon typ av stimulans framgent är nödvändig, även om jag tror att det är viktigt att dra lärdom av . andra rapport som tas upp i betänkandet behandlar stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. övergripande slutsatser är att stödet inte på ett effektivt sätt har stimulerat ett ökat bostadsbyggande generellt eller i de kommuner som har tagit emot nyanlända. Även här instämmer regeringen i iakttagelser om att stödet har varit svårt att följa upp, att det har varit svårt att utvärdera och att det har varit svårt att se om det verkligen har stimulerat bostadsbyggandet överallt bland de kommuner som har fått stödet. Men även här framhåller regeringen, och jag, att stödet faktiskt hade betydelse. Skälet till att den så kallade byggbonusen, stödet, infördes var att regeringen tillsammans med , , och landade i att det behövdes ett stöd till de kommuner som tog ett extra stort ansvar under migrationskrisen. rapporter om stödet till kommuner för ökat bo-stadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering Jag vill också framhålla att det stöd som fanns i stor utsträckning har haft effekt på ett antal olika områden. En av de tydligaste effekterna är att många kommuner har en bostadsförsörjningsplan. Det var ett krav för att få söka stödet. En bostadsförsörjningsplan är ett oerhört viktigt dokument för kommuner som kanske inte har så hög inflyttning men som ändå vill vara framsynta i en framtida utvidgning, och det är extra viktigt i de kommuner där det finns en oerhört aktiv bostadspolitik. Jag tror att fler kommuner framgent skulle må bra av att på sina kommunfullmäktigemöten föra en aktiv diskussion om hur man ska hantera sin bostadsförsörjning. Låt oss titta på hur bostadsförsörjningen ser ut runt om i landet. Jag kan konstatera att det skiljer sig oerhört mycket mellan olika kommuner. Vissa kommuner tar ett stort ansvar. Det gjorde man innan stödet fanns, det gjorde man stödet fanns och det gör man även nu efter det att stödet har avvecklats. De kommunerna ska på olika sätt premieras för att de tar ett ansvar för sina medborgare så att de ska få en god bostad. kan vi se andra kommuner som inte tar ett ansvar i bostadsförsörjningsfrågorna. Här hoppas jag att vi i kammaren gemensamt kan resonera om hur vi ska se till att alla kommuner tar ett ansvar för att människor ska ha en god bostad i hela vårt avlånga land. Med de orden vill jag tacka fru talmannen och övriga ledamöter i kammaren och önska er en trevlig sommar. 32 (SD) replik: Jag tackar för inlägg i debatten. I budgetpropositionen framgår följande om vad regeringen anser om satsningen: Bosättningslagen innebär en stor utmaning för många kommuner med tanke på det stora antalet nyanlända och den rådande bostadssituationen. Mot den bakgrunden ser man ett behov av att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bostäder till nyanlända. Därför har man bland annat beslutat om en bonus till kommuner som bygger nya bostäder och tar emot nyanlända. Varför väljer regeringen att prioritera bostäder till migranter före svenska medborgare? 33 (S) replik: frågar mig varför regeringen prioriterar att ge pengar till de kommuner som bygger bostäder och till de kommuner som har tagit emot många nyanlända. Jo, vi är väl medvetna om att under dessa år hade en stor migration. För att klara den utmaningen gjorde vi en bred politisk överenskommelse där flera partier tog ansvar för en gemensam migrationspolitik. Vi såg också till att ha ett system som gjorde att alla som kom hit skulle få en god bostad. rapporter om stödet till kommuner för ökat bo-stadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering För att hantera detta behövde vi kommuner som tog ett ansvar. Bosättningslagen var ett sätt att få kommuner att ta ansvaret, men jag vill att fler kommuner ska anamma ansvaret och ha någon form av bostadsförsörjning för alla. Därför införde regeringen denna stimulans. Den var beroende av hur många bostäder som byggdes och om kommunen tog emot en större andel nyanlända. Jag tycker att det är helt rimligt att de kommuner som tog ett extra stort ansvar också kunde få den extra stimulansen. Hur kommunerna sedan använder stimulansen har ju varierat ganska mycket, och det är det som kritiserar. Jag tror att de flesta kommuner som fick denna stimulans använde den till att bygga nya bostäder, och de nya bostäderna gick inte i särskilt stor utsträckning till nyanlända. Men det skapade fler bostäder som människor kunde efterfråga i respektive kommun. 34 (SD) replik: I budgetpropositionen står det uttryckligen ”att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända”. Man menar alltså att det här anslaget på ska gå till att ordna bostäder till nyanlända. Det ska alltså inte gå till att ordna bostäder i generellt syfte till alla de svenskar, alla de invånare i , som lider av den bostadsbrist som vi ser i landet. exempelvis avsattes till bostadspolitiskt stöd av regeringen, varav 1 miljard var till att ordna bosättning till nyanlända. Det visar på regeringens prioritering när det gäller bostadspolitiken och vilka grupper som är de viktiga grupperna inom bostadspolitiken. Frågan är också hur kommunerna har tolkat denna budgetskrivning. Har det inneburit att man menar att vi måste ordna fram bostäder här – med hänvisning också till anvisningslagen, som i praktiken är en bostadsgaranti för migranter? Har man ordnat förtur i bostadskön? Har man höjt hyresbidragen för att möjliggöra tillgång till nyproducerade bostäder? Det vet vi inte eftersom regeringen inte tänker utreda hur denna byggbonus har använts. Jag tycker att det är allvarligt att vi inte får reda på hur kommunerna faktiskt har använt de här pengarna med tanke på vad regeringen skriver i propositionen: ”att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända” – alltså inte ordna bosättning till svenska medborgare som saknar bostad på grund av den bostadsbrist vi ser . 35 (S) replik: frågar mig om syftet med lagen var att kommunerna skulle ordna bostäder åt nyanlända. Ja, anvisningslagen byggde ju på att kommunerna skulle ta ansvar så att fler individer runt om i det här landet fick tak över huvudet. Det fanns alltså ett sådant syfte. Det tror jag är jätteviktigt att påpeka. Vi ville att alla kommuner skulle ta ansvar i den kris som befann sig i då. rapporter om stödet till kommuner för ökat bo-stadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering Men om man tittar på utformningen av kommunbonusen ser man att den hade väldigt lite att göra med att skapa och ordna bostäder. Kommunbonusen fördelades, precis som beskrev tidigare, utifrån hur många bostäder som byggdes och hur många nyanlända som kommunen tog emot. Men hur pengarna sedan användes fick kommunen själv välja. De användes i stor utsträckning för att hjälpa till i nybyggnadsprojekt, och jag tror att väldigt få av de nya bostäderna gick till nyanlända. De blev i stället en del av den allmänna stocken. På ett sätt har alltså rätt – kommunerna har tagit stort ansvar och gett många nyanlända bostäder. Men kommunbonusen har inte skapat bostäder specifikt för den gruppen, utan den har skapat fler bostäder i hela kommunen. Avslutningsvis vill jag konstatera att de stöd som regeringen har lagt fram och som finns för byggandet av nya hyresrätter inte stöds av . Jag skulle bli glad över att få se hur bostadspolitik för att faktiskt främja fler bostäder för vanliga människor ser ut. Men den debatten återkommer vi säkert till . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen § 14 En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen betänkande 2019/20:SoU25 En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2019/20:172) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 36 ACKO ANKARBERG (KD): Det är dags att diskutera ett förslag som kommit ganska snabbt. Det är nödvändigt att vi också agerar snabbt, då vi befinner oss i en pandemi. Det är ett förslag från regeringen om en ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Som vi kristdemokrater uppfattar det är detta en nödvändig åtgärd för att kunna klara av situationen nu när restriktionerna mildras. Låt mig börja i den änden. Vi har vid tidigare tillfällen i skrivelser till statsministern lyft fram att den dag vi behöver lätta på restriktionerna på något sätt behöver politiken vara där och avgöra vilket alternativ vi väljer, för oavsett om vi väljer att minska på restriktionerna eller behålla dem får det konsekvenser. Det får konsekvenser för enskilda, för företag och för vården. Därför måste det till ett politiskt ställningstagande vilket man väljer. Regeringen valde nu att på egen hand bestämma om att mildra restriktionerna, en svår balansgång. Jag tror att det är rimligt att se att människor behöver få en chans att vara ute lite mer och kanske resa något inom landet och på det sättet känna att de får lite mer tid för återhämtning och avkoppling. vet vi att det innebär en risk för hälso- och sjukvården. Skulle smittan ta fart därför att vi inte klarar av att hålla avstånd och undvika trängsel, då står vi där igen i en oerhört svår situation. En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen Det är viktigt att allt vi gör nu leder till att vi kan minska trängsel och därmed minska risken för smitta så att vi klarar pandemins utgång på ett bra sätt. Ingen av oss vet ju om kurvan kommer att fortsätta gå nedåt eller om den kommer att gå uppåt igen. Än så länge är det ju så att i väntan på ett vaccin är fysisk distansering vårt enda sätt att skydda oss mot smittan. Det är förmodligen det säkraste sättet vid sidan av vaccin, och därför är den här lagen nödvändig. Vi måste ha tillsyn över serveringsställen så att vi kan hjälpas åt och veta vilka regler som gäller när man anordnar servering och hur vi ska göra för att minska risken för trängsel – detta till skydd både för dem som arbetar där och för dem som är gäster. Regeringens förslag är på många sätt bra, men uppfattning är att det behöver kompletteras. Därför vill jag ställa mig bakom reservation nr 2. Den handlar om att det behöver tydliggöras vilka bedömningsgrunder man ska ha vid tillsyn och när man utformar föreskrifter. Det kommer ju att vara avgörande för alla som anordnar servering och ansvarar för serveringstillfället att de vet vad som gäller, att de får goda råd från myndigheterna och att råden är applicerbara på verksamheten så att tillsynen blir likvärdig över hela landet. Även om regeringen efter remissen har gjort några justeringar i propositionen menar vi kristdemokrater att detta behöver förtydligas ytterligare. Man måste också säkerställa att smittskyddet finns där som ett stöd i arbetet så att det sker på bästa sätt. Jag vill i sammanhanget nämna en annan sak, nämligen att vi skulle behöva en motsvarande lag för andra verksamheter. Det finns inte med i detta förslag från regeringen, men det vore klokt om regeringen återkom med liknande riktlinjer för andra verksamheter där det finns risk att trängsel uppstår, till exempel vid färjelägen, i kollektivtrafiken och på många andra platser. Alla försöker vi ju göra så gott vi kan när det gäller fysisk distansering, men vi behöver hjälp av föreskrifter som visar den som är ansvarig för verksamheten vad man ska göra och hur man gör det. Med det yrkar jag bifall till reservation nr 2, men vi kristdemokrater står bakom även våra andra reservationer. 37 (M): Coronapandemin har påverkat samhället på många olika sätt. Ingen av oss kunde förutse hur världen skulle komma att förändras när de första rapporterna om började komma. Detta har inneburit att vi inom en rad olika områden har fattat en rad beslut för att stötta sjukvård, näringsliv, företag, infrastruktur, enskilda människor och mycket annat. Jag är, fru talman, stolt över att tillhöra ett parti som under hela denna kris varit konstruktivt när det gällt att identifiera svåra problem och hitta snabba lösningar på dessa. På det sättet har vi i många frågor drivit regeringen framför oss och varit en stark och konstruktiv opposition. hanterar kammaren en ny, tillfällig lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Ska vi fortsätta vara ett samhälle som litar på att varje individ tar ett stort ansvar måste ändå vissa kontrollfunktioner vara på plats om så inte sker. En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen Den som driver ett serveringsställe måste ansvara för att vidta vissa åtgärder för att hindra smittspridning av covid-19. I propositionen föreslås att den kommunala nämnd som ansvarar för miljö- och hälsoskyddet ska utöva tillsyn och få meddela de förelägganden och förbud som behövs för att lagen och föreskrifterna ska följas. Detta är befogenheter som man saknar. En viktig del i detta är stödet från smittskyddsläkaren. Propositionen anger att nämnden vid behov ska kunna samråda med smittskyddsläkaren. Vi moderater ställer oss bakom denna inriktning men anser att propositionen har några brister. Därför har vi skrivit en följdmotion, där vi påpekar dessa och lägger fram förslag till förbättringar. Förslagen i propositionen innebär ett avsteg från ansvarsprincipen när det gäller att sköta hanteringen av smittskyddet under pandemier, det vill säga den princip som säger att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden också har ansvar under en kris. har 60 smittskyddsläkare. Som en jämförelse kan nämnas att har 350 smittskyddsläkare. hade för att vara på motsvarande nivå behövt ha 700 smittskyddsläkare i stället för dagens 60. Detta är definitivt något att begrunda i framtida kommissioner och utvärderingar, på flera sätt. Vi pekar i vår följdmotion på det betydande problem som detta antal innebär. Kommunerna besitter inte den sakkunskap om smittspridning och smittskydd som ansvarig smittskyddsläkare har. Vi moderater vill bland annat att regeringen noggrant säkerställer att smittskyddsläkarens kompetens, tillgänglighet och ansvar säkerställs bland annat genom kontinuerlig uppföljning av kommunernas kommande sätt att genomföra tillsynen. Vi ställer oss också bakom Kommuner och Regioners påpekande om att smittskyddsbedömningar inte ligger inom kommunens normala tillsyn och att ett tydligt stöd och tydliga bedömningsgrunder behöver finnas för detta, något som också min kollega just lyfte. Vi ser också ett behov av en tydligare definition av vad som är serveringsställen, ett tydliggörande av polisens befogenheter gällande verkställighet av beslut enligt denna tillfälliga lag samt av att det säkerställs att de ökade kostnader som denna lag innebär tas av staten. Regeringen måste säkerställa att kommunerna erhåller ersättning som motsvarar de faktiska kostnader som den nu utökade tillsynsverksamheten ger. Med dessa tillägg, fru talman, ställer vi moderater oss bakom denna proposition. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 1. Jag vill passa på att önska fru talmannen och mina kollegor i utskottet trevlig midsommar. 38 (SD): I normala tider skulle riksdagsledamot , som är ansvarig för dessa frågor, ha stått här. Med en reducerad riksdag har jag i stället äran att föredra detta. Regeringen har med sin proposition En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen föreslagit att den som driver ett serveringsställe ska vidta åtgärder för att minska spridning av covid-19. Regeringen föreslår också att kommunen ska se till att åtgärderna efterlevs och även ska utfärda förelägganden och förbud i de fall det är nödvändigt. Kommunen ska enligt propositionen kontakta en smittskyddsläkare då och där det behövs. Kommunerna får även viss hjälp av länsstyrelserna med information och råd och av när det gäller föreskrifter om smittskyddsåtgärder. En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen I har vi inte bara alldeles för långa vårdköer utan också stor brist på vårdpersonal. Det hade vi även före denna kris. Vi har sett att intresset för att arbeta med smittskydd ökat , men det hjälper inte då det råder en betungande brist på smittskyddsläkare i . Problemet med vårdköer och brist på personal är något som regeringen borde ha löst tidigare. Förslaget till ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen visar återigen på regeringens senfärdighet. anser att detta förmodligen kommer att påverka kommunernas möjligheter att hantera uppgiften att se till att serveringsställenas smittskyddsåtgärder efterlevs. Förslaget till ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen borde ha kommit bra mycket tidigare och haft ett mer omfattande helhetsgrepp. har det samordnande ansvaret för smittskyddet, och smittskyddsläkaren har en viktig roll. Vi ser en poäng i att kommunerna tar ett större ansvar för tillsynen av serveringsställen, men det får aldrig glömmas bort att det är regeringen som är fortsatt högst ansvarig för den kommande processen och de ytterligare åtgärder som krävs framåt. Det är regeringen som ska säkerställa att tillsyn sker i tillräcklig omfattning för att kontrollera att serveringsställen vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra smittspridning och att denna uppgift prioriteras av kommunerna. Det är av betydelse att tillsynsprocessen görs enklare, tydligare och effektivare. är beredda att stå bakom regeringens förslag om ett tillfälligt avsteg från ansvarsprincipen när det gäller att sköta hanteringen av smittskyddet. Vi kan också se det relevanta med att flytta ansvaret för beslut i enskilda ärenden från smittskyddsläkaren till kommunen. Jag vill dock återigen poängtera att det alltid är regeringen som har det yttersta ansvaret och att det är regeringen som ska säkerställa att smittskyddsläkaren har kompetens och är tillgänglig. Men regeringen ska också följa upp hur kommunerna genomför tillsynen. Det är viktigt att det inte finns otydliga eller tveksamma formuleringar i lagtexten. Den som driver ett serveringsställe ska inte behöva fundera över hur lagen ska tolkas. Grundläggande är en tydlighet kring vilka serveringsställen som omfattas av tillämpningsområdet; annars faller lagen i fråga om rättssäkerhet men också förutsebarhet. En korvkiosk eller en thaimatvagn med bord och stolar måste veta om de inkluderas i tillämpningsområdet eller inte. Kommuner måste också kunna lita på att de får den hjälp och det stöd som de behöver av i samband med utövandet av tillsyn respektive verkställighet av beslut enligt lagen. Regeringen har utformat bestämmelsen så att endast har befogenhet att ge tillsynsmyndigheten tillträde till ett serveringsställe. Detta innebär att det saknas möjlighet för att bistå vid verkställighet av beslut. anser att man bör se över ifall befogenheter ska utvidgas så att man även kan bistå vid verkställighetsåtgärder. En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen I och med denna lag kommer kommunerna att få ytterligare uppdrag. Många kommuner går på knäna på grund av statens överlastning på kommunerna inom många områden. Staten har lovat att ta extraordinära kostnader som avser regionernas och kommunernas insatser kring covid-19. förutsätter att regeringen håller sitt ord och att kommunerna i det här fallet får ersättning som motsvarar de faktiska kostnader som regeringens förslag föranleder. står bakom samtliga våra reservationer men väljer att yrka bifall endast till reservation 3. 39 DAG (S): serveringsställen och krögare bidrar till att förhöja glädjen i . De bidrar genom att skapa en kultur där människor kan få mötas och umgås. De kan få sjunga tillsammans, ta ett glas öl tillsammans och kanske dricka ett glas vin. Jag önskar och hoppas att så många människor som möjligt ska få den möjligheten också denna sommar. Men denna sommar kommer inte att bli som vanliga somrar. Den här sommaren har vi en pandemi att bekämpa. Vi måste ha krögares och pubägares hjälp för att kunna hantera pandemin. Jag litar på att de flesta krögare har förnuft nog att förstå att det är en alldeles särskild situation som vi i befinner oss i . Jag kommer från pandemins centrum: . Det händer ibland att folk kritiserar mig för att jag pratar alldeles för mycket om , men jag tycker att man som stockholmare också ska prata lite grann utifrån sin hembygd. Vi i är mycket hårt drabbade. Själv bor jag på , som är , och jag kan se hur olika krögare på har hanterat pandemin på helt olika vis. När jag pratar med min mycket gode vän , som driver ett serveringsställe i närheten av och , är han djupt bekymrad. Han har varit tvungen att skicka hem merparten av sin personal. Hans restaurang är tom. Hans verksamhet blöder, rent ekonomiskt. Men säger till mig att han är glad över att inte har gått lika hårt fram som andra länder har gjort. Han får fortfarande ha sin restaurang öppen. Sedan hoppas på att vi tillsammans ska kunna bekämpa pandemin och att vi ska kunna ta oss ur detta elände så att verksamhet ska kunna blomstra igen. På samma , längre norrut, på , finns tre restauranger som trots upprepade uppmaningar från inspektörers sida valde att strunta i de regler och rekommendationer som gäller i fråga om smittskydd. Det slutade med att smittskyddsläkaren i stängde de tre restaurangerna. Skälet till att jag lyfter och dessa tre restauranger är att detta vittnar om att det är vitt skilda restauratörer som driver verksamheter. Det finns de som är seriösa. Det finns de som tyvärr inte har folkvett, för att tala klarspråk.