prot · H709148 · 2020-09-03 00:00:00 — § 1 Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (KD) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (KD) och att (C) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (C). Tredje vice talmannen meddelade att följande ledamöter avsagt sig uppdraget som suppleant i utskott: Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C) Acko Ankarberg (KD) Gulan Avci (L) Boriana (M) Kopparklint (M) i (M) Noria Manouchi (M) ClasGöran (S) Lawen Redar (S) Serkan Köse (S) i (SD) i (SD) i (SD) Per Ramhorn (SD) Ciczie Weidby (V) Momodou (V) Nooshi Dadgostar (V) Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C) Acko Ankarberg (KD) Skånberg (KD) Gulan Avci (L) Kopparklint (M) i (M) Noria Manouchi (M) ClasGöran (S) Lawen Redar (S) Serkan Köse (S) i (SD) i (SD) Per Ramhorn (SD) Per (SD) Ciczie Weidby (V) Momodou (V) Nooshi Dadgostar (V) Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C) Acko Ankarberg (KD) Skånberg (KD) Gulan Avci (L) Boriana (M) Kopparklint (M) i (M) Noria Manouchi (M) Lawen Redar (S) Serkan Köse (S) i (SD) i (SD) i (SD) Per Ramhorn (SD) Ciczie Weidby (V) Momodou (V) Nooshi Dadgostar (V) Kammaren biföll dessa avsägelser. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdragen som ledamot i trafikutskottet och som suppleant i näringsutskottet samt att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot i utrikesnämnden. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i näringsutskottet, som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i , som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i och som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i samt att riksdagsgrupp anmält som ledamot i krigsdelegationen och i utrikesnämnden. Tredje vice talmannen förklarade valda till suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:444 Interpellation 2019/20:444 ställningstagande kring orsaken till död av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:446 Interpellation 2019/20:446 UD:s reseavrådan till de nordiska grannländerna av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:447 Interpellation 2019/20:447 med av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:448 Interpellation 2019/20:448 Stöd till en demokratisk utveckling i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:451 Interpellation 2019/20:451 Bistånd till stater som inte respekterar mänskliga rättigheter av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. § 5 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM62 Förberedelser inför att övergångsperioden efter utträde ur EU löper ut COM(2020) 324 till utrikesutskottet 2019/20:FPM63 EU:s hälsoberedskap i närtid inför covid-19-utbrott COM(2020) 318 till socialutskottet 2019/20:FPM64 Meddelande om god förvaltning på skatteområdet COM(2020) 313 till skatteutskottet 2019/20:FPM65 Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning COM(2020) 312 till skatteutskottet 2019/20:FPM66 Ändringsdirektiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning COM(2020) 314 till skatteutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till justitieutskottet: RiR 2020:16 Effektiviteten vid anstalter § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:KU25 Ändring av namn på nämnd och vissa rättelser Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU5 Operativt militärt stöd mellan och § 8 Svar på interpellation 2019/20:452 om fastighetsskatten 1 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen kan utesluta ett återinförande av fastighetsskatten. Förändringar av skatteregler måste alltid hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Det fanns problem med den tidigare fastighetsskatten, men det finns också problem med hur den nuvarande fastighetsavgiften fungerar och hur den har påverkat stad och land. Ett problem med dagens fastighetsavgift, som infördes av alliansregeringen, är att den är regressiv. Det innebär att avgiften blir lägre i förhållande till fastighetens värde ju högre detta värde är. Fastighetsavgiften har alltså en särskild rabatt för höginkomsttagare – det är oftast de som bor i dyra villor. Övergången till fastighetsavgift innebar dessutom stora skattesänkningar för villaägare i mer välbärgade kommuner som , och medan skatteuttaget har ökat i framför allt landsbygdskommuner som , och . I och med januariavtalet finns en överenskommelse om en skattereform. Den ska bland annat bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast. 2 (KD): Tack för svaret, finansministern! Jag har frågat finansminister om hon kan utesluta ett återinförande av fastighetsskatten. Jag hade hoppats på ett klart och tydligt ja – ett återinförande av fastighetsskatten är uteslutet. Men det är inte det svar som vi får. I stället svarar att januaripartierna har en överenskommelse om en skattereform och att inga detaljer är låsta. Ett återinförande av fastighetsskatten är alltså inte uteslutet. För miljontals svenskar innebär detta en osäkerhet om den framtida privatekonomin. Den gamla fastighetsskatten var avskydd och avskaffades på väldigt goda grunder. Skatten var oförutsägbar och godtycklig. Bostäder beskattades löpande oavsett om det fanns några löpande inkomster att betala med. Skatten gjorde att många människor upplevde en växande oro över möjligheten att bo kvar i sitt hem. Fastighetsskatten bidrog till en socioekonomisk segregation när de som inte hade råd med skatten i bostadsområden med en växande popularitet tvingades flytta. Änkor, änklingar och ensamstående föräldrar tvingades lämna sina hem. Från är beskedet att fastighetsskatten hör hemma på historiens soptipp och ska stanna där. Vi kommer att motsätta oss varje försök att återinföra den. Ett återinförande av fastighetsskatten skulle få stora konsekvenser för många människor. Det finns olika beräkningar – det gör det alltid. Men i en rapport från SNS Konjunkturråd, där fastighetsskatt på både småhus och bostadsrätter föreslås, konstateras att en småhusägare i en storstad skulle få en skattehöjning på , och en bostadsrättsägare skulle få en skattehöjning på mer än . Det handlar alltså om mer än en bruttomånadslön i skattehöjning för en genomsnittlig löntagare. På en del låter det som att fastighetsskatten är en helt naturlig skatt, eftersom den är stabil och är en säker källa till inkomst för staten. Det är en skattebas som inte kan flytta på sig. Men det resonemanget fokuserar helt och hållet på systemet och inte alls på den enskilda människan. Om du är pensionär, höginkomsttagare, ensamstående förälder eller låginkomsttagare spelar ingen som helst roll. Med en återinförd fastighetsskatt höjs skatten med , oavsett om du kan betala detta eller inte. Men det finns de som har tänkt ut lösningar på det problemet också. Handelskammares omstartskommission tillhör dem som föreslagit en återinförd fastighetsskatt. De skriver i sin rapport, som släpptes , att de som inte har råd att betala kan ta lån för att betala skatten. För mig är det ett koncept som är provocerande nog för att skrota hela idén direkt. Jag undrar, fru talman, om inte finansministern och regeringen håller med om detta. Vilka andra lösningar tänker sig finansministern för att låginkomsttagare inte ska tvingas flytta om fastighetsskatten skulle återinföras? 3 Finansminister (S): Jag tycker att det är viktigt att vi som politiker tar ett ansvar för att inte sprida onödig oro. Den bostad som man bor i är för de allra flesta människor oerhört viktig. Det är väldigt många som inte önskar flytta om de trivs i sitt boende. I bor man i genomsnitt ganska länge i sina boenden jämfört med hur det är i många andra länder. och alla vi andra som är politiker har ansvar för att inte i onödan sprida oro. Jag tycker att , med de siffror som han kommer med, i onödan sprider oro. Det första jag säger i mitt interpellationssvar är ju att eventuella förändringar av skatteregler alltid måste hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Det är en av de viktiga utgångspunkterna som jag har med mig i mitt arbete, inte minst när det gäller bostadsbeskattning. När vi pratar om den fastighetsskatt som fanns tidigare är det viktigt att säga att det fanns en spärr som innebar att man inte behövde betala mer än en viss andel av sina inkomster i fastighetsskatt. Det fanns alltså en särskild spärr just för att låginkomsttagare inte skulle behöva flytta. Det är viktigt att inte glömma bort detta när man diskuterar den tidigare skatten. Jag har sagt att jag inte utesluter någonting när vi ska börja diskutera en skattereform. Om vi ska göra en stor översyn av hela skattesystemet kan vi inte börja ett sådant arbete med att utesluta vissa delar. Om hade frågat mig om jag kan utesluta att vi ska ha en skatt på leenden, månresor eller badtofflor hade han därför fått samma svar, nämligen att jag inte utesluter någonting i början av en sådan här stor översyn. Det är inte ett sätt att komma framåt. säger att det här är ett svar som tittar på systemet och inte på den enskilda människan. Jag tycker att det är lite svårt att läsa ut detta ur mitt svar, eftersom jag börjar med att prata just om vikten av omsorg om den enskilda människans ekonomiska förutsättningar. Jag kan däremot konstatera att så som systemet är uppbyggt , vilket i grunden är system, finns det en stor omsorg om de enskilda höginkomsttagarna. Det som har hänt under de år som system har fungerat är ju att de som bor i dyra villor i våra storstäder inte har fått någon skattehöjning utan en skattesänkning. Om jag har rätt bor både och jag i villor som inte får någon skattehöjning när man gör omtaxeringsvärdena, medan de som har lägre inkomster – den ensamstående mamman i , pensionärsparet som bor i ett litet hus i eller förtidspensionären i – däremot har fått skattehöjningar på fastigheten. Är det rättvist, tycker ? och jag ska inte få någon skattehöjning, men de som bor i små hus ute på landet och ofta har låga inkomster ska få höga skatter. Varför är det rätt? 4 (KD): Det är ett antal olika aktörer som har föreslagit ett återinförande av fastighetsskatten , till exempel tankesmedjor och . När finansministern säger att det är viktigt att inte sprida onödig oro håller jag helt med, och det är därför jag önskar att finansministern tydligt skulle kunna säga att det här är uteslutet, eftersom det skulle få stora negativa konsekvenser för enskilda människor – för låginkomsttagare, för änkor, för änklingar och för många andra. De här instanserna föreslår inte skatt på leenden, badtofflor eller månresor, och det är därför jag inte frågar om det. De föreslår en konkret skatt som har funnits tidigare, och då vill jag veta vad finansminister säger i det ärendet. Jag tänkte uppehålla mig lite vid påståendet att landsbygdskommuner som , och , som nämndes i svaret, har fått ett ökat skatteuttag efter att fastighetsskatten togs bort. Om man jämför dagens fastighetsavgift med hur det hade sett ut om fastighetsskatten funnits kvar ser man att det är ett påstående som haltar betänkligt. har gått igenom samtliga kommuners taxeringsvärden och visar att i samtliga kommuner hade den gamla fastighetsskatten gett en högre kostnad än vad dagens fastighetsavgift ger. I varenda kommun hade skatteuttaget varit högre om skatten hade funnits kvar. Det, fru talman, är viktigt att komma ihåg när finansministern påstår att landsbygdens låginkomsttagare har missgynnats av att fastighetsskatten togs bort. Det fanns två viktiga poänger med att ta bort den gamla fastighetsskatten och ersätta den med en avgift. Den första poängen var att minska den löpande höga skatt som människor tvingades betala oavsett om de hade löpande inkomster eller inte. Den andra och minst lika viktiga poängen var att göra kostnaden mer förutsägbar. I det gamla systemet, som finansministern alltså inte kan utesluta, avgjordes skattens storlek av bostadens taxeringsvärde. Det innebar att försäljningar i ett bostadsområde gav högre skatter för alla i området. Men vad din granne säljer sin bostad för säger förstås mycket lite om vad du har råd att betala i skatt. genomförs en fastighetstaxering för alla småhus. Den senaste skedde 2018 och baserades på försäljningar under de föregående åren. Detta höjde taxeringsvärdena med i genomsnitt i landet. I det gamla systemet hade detta medfört skattehöjningar som inte kan betecknas som något annat än en skattechock. Med det nya systemet passerade detta närmast obemärkt förbi. Annorlunda uttryckt: I det gamla systemet hade pensionärer och ensamstående föräldrar tvingats bort från sina hem. Tack vare att den gamla fastighetsskatten avskaffades hände inte detta. 5 Finansminister (S): Det kunde ha varit värre. Det är svar till den ensamstående mamman som fick en höjd fastighetsavgift, medan , jag och alla villaägare i , , och andra orter med höga taxeringsvärden inte fick en högre avgift. har fortfarande inte svarat på om han tycker att det är rättvist. säger att det är orättvist att vad grannen säljer sin villa för ska påverka vad du ska betala i skatt och att så ska vi inte ha det. Detta har avskaffat för sig själv, för mig och för andra som har råd att köpa dyrare villor. Men det är kvar för den ensamstående mamman i , pensionärsparet i och förtidspensionären i . Det är vissa som ska slippa ha det så, medan de med lägre inkomster fortfarande lever i den världen. Det är resultatet av reform. Berätta för mig varför det är rättvist, ! 6 (KD): Återigen är det så att ingen i betalar en högre fastighetsavgift än vad man hade betalat om den gamla fastighetsskatten hade funnits kvar. Inte i någon kommun är avgiften högre än den hade varit om Socialdemokraternas gamla system hade funnits kvar. Faktum kvarstår, fru talman, att om fastighetsskatten skulle återinföras, vilket finansministern tyvärr inte kan utesluta, skulle pensionärer och människor med låga inkomster drabbas mycket hårt. Men det skulle också drabba människor med helt vanliga inkomster. Om vi tittar på småhus med taxeringsvärden , varav många ligger i och , där jag och finansministern bor, ser vi att fyra av tio husägare har en månadslön på före skatt. Det här handlar inte om några miljonärer. Det här handlar inte om dem som tidigare betalade värnskatt. Det här handlar inte om några lyxvillor. Det här handlar om helt vanliga människor som sliter och som inte har råd med stora och oförutsägbara skattehöjningar. Det är ett sådant system som jag vill att finansministern klart och tydligt ska säga inte kommer att återinföras, och det kan svenska folket vara tryggt med. Detta besked får vi dock inte från finansministern, och det beklagar jag. 7 Finansminister (S): Här har ju fel. Det var nämligen det första jag sa: Nej, man behöver inte oroa sig för oförutsägbara och snabba skattehöjningar. Jag säger att förändringar av skatteregler och eventuella förändringar av skatteregler alltid måste hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Där har svaret. Men när det gäller hur systemet fungerar här och är svarslös. Han kallar mig till för att diskutera teoretiska förslag som kommer från privata organisationer, men när det gäller de orättvisor som finns här och i det system som kristdemokrater har skapat är han svarslös. Varför ska och jag inte påverkas när fastigheten stiger i värde medan vanligt folk med låga inkomster som bor på landsbygd och i glesbygd fortfarande ska ha alla de villkor som tycker är så orättvisa för mig och honom själv? Det är politik. Jag är inte imponerad. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:443 om hållbara investeringar 8 Statsrådet (MP): har frågat mig när vi ska säkra att AP-fondernas investeringar är hållbara och följer och våra miljö- och klimatmål samt vilka konsekvenser det blir när vi investerar i miljöförstörande verksamheter. har också frågat mig hur vi ska säkerställa att folks sparande i banker inte går till miljöförstörande verksamhet utan följer och våra miljö- och klimatmål samt vilka konsekvenser det blir för bankerna när detta inte följs. Regeringen driver en ambitiös politik för att främja hållbara finansmarknader. När det gäller AP-fonderna ställer lagen högre krav på Första–att agera föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv. uttrycktes det endast i förarbetena att AP-fonderna skulle ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten, så med det nya lagkravet har styrningen av hållbarhetsfrågor i förvaltningen moderniserats och skärpts. Särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas och att investeringar av våra pensionspengar ska vara i linje med de internationella konventioner som har skrivit under. I årets utvärdering kan vi som ett resultat av detta bland annat konstatera att AP-fonderna vidareutvecklat sin koldioxidrapportering till att även omfatta hur stor del av årets förändring i koldioxidintensitet som kommer från att fonderna har ändrat sin portföljmix och hur stor del som kommer från minskade utsläpp från bolagen i portföljen. Flera AP-fonder har även förtydligat sina strategier kring , och samtliga fonder arbetar kontinuerligt för att sänka koldioxidavtrycket i sina portföljer. Första AP-fonden har även beslutat att helt avinvestera i bolag med fossil verksamhet. Att även Sjunde AP-fonden ska omfattas av det nya hållbarhetskravet som gäller för Första–har föreslagits i en promemoria som har remitterats. Den frågan bereds nu inom . Regeringen ser positivt på det arbete som AP-fonderna och det gemensamma bedriver för att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen. Det ligger i linje med Första–Fjärde AP-fondens nya mål om föredömlig förvaltning. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet , som lämnas till , ska även de nya placeringsreglerna utvärderas med avseende på om placeringar i fossil energi minskar. Det är naturligtvis inte bara AP-fonderna som behöver bidra för att vi ska lyckas med omställningen till en hållbar realekonomi, utan även vårt sparande i fonder och banker utgör en viktig del i omställningen. I detta sammanhang vill jag poängtera vikten av internationellt samarbete. Särskilt EU-arbetet spelar en viktig roll då en stor del av de finansiella regelverken är harmoniserade inom EU, inte minst på bankområdet. Ett konkret resultat av EU-arbetet, där varit ett av de mest pådrivande länderna, är lagkraven på vilken information som förvaltare och finansiella rådgivare måste ge om hur man integrerar hållbarhet i verksamheten. Kraven kommer att förbättra hållbarhetsinformationen men också göra den enklare att jämföra mellan olika förvaltare och rådgivare. De nya kraven kommer att tillämpas från . Därtill antog EU ändringar i bankernas redovisningskrav som innebär att alla större banker som är noterade på en handelsplats kommer att behöva redovisa sina hållbarhetsrisker. Ett annat viktigt framsteg är den gemensamma taxonomi som EU arbetat fram. Taxonomin kommer att göra det enklare att identifiera och jämföra miljömässigt hållbara investeringar. Regeringen har dessutom vidtagit flera åtgärder nationellt för att påskynda utvecklingen till en hållbar finansmarknad i . En särskilt viktig åtgärd i detta sammanhang är att ska arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Regeringen gav så sent som ett nytt uppdrag att följa upp finansmarknadsaktörernas klimatrapportering samt hur lån och investeringar förhåller sig till 1,5-gradersmål. Regeringen ger även projektstöd till det kompetenscenter för hållbar finansiering som har till uppgift att bidra till utvecklingen av en hållbar finansmarknad internationellt, . Enligt har svenska banker lagt mer resurser på hållbarhet , men det finns utrymme för förbättringar avseende både rapportering och integrering av hållbarhet i verksamheten. Då det kan vara svårt att bedöma en investerings påverkan på möjligheterna till en hållbar utveckling har såväl transparens som regelverk viktiga roller att spela. Det nya uppdraget till kommer förhoppningsvis att bidra till förbättringar på dessa områden och ge ett viktigt underlag för framtida arbete, för vi kommer att behöva göra mer. Utsläppen minskar inte i den takt de måste för att vi ska nå våra klimatåtaganden. Klimatförändringar utgör en betydande risk, också för ekonomin och det finansiella systemet. Regeringen fortsätter att arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. 9 (V): När ministern beskriver den politik som man bedriver för att främja hållbara marknader förvånas jag av passiviteten. Ja, man ändrade lagen för att Första–skulle agera föredömligt utifrån hållbarhetsperspektiv. Men ändringarna är inte tydliga nog. Ändringarna kommer inte att leda till mål, för sanningen är att man överordnar avkastningsmålen över människan, över miljön och över klimatet. Det kommer inte att gå ihop. Vi kommer inte att nå mål om vi inte vågar utmana, om vi inte vågar kräva att människa, miljö och klimat likställs med mål om avkastning. Eftersom regeringen valde att inte ställa tydliga krav har AP-fonderna fortsatt investera i fossila verksamheter. Ja, Första AP-fonden har fattat beslut om att avinvestera i bolag med fossil verksamhet, men det efter framförd kritik. Sanningen är att vi är mitt i en brinnande klimatkris, där användningen av fossila bränslen är största orsaken till utsläppen av växthusgaser. Mitt i allt det här väljer AP-fonderna att använda våra pengar till att investera i klimatfientliga verksamheter. Det är inte småsummor vi pratar om – över 16 miljarder gick till fossila företag. Det här var innan Första AP-fonden fattade sitt beslut. I sin rapport beskriver att om samtliga fossila reserver som tillhör de 89 fossila bolag som Första–har investeringar i skulle förbrännas skulle växthusgaser släppas ut. Det är också så att Andra, Tredje och behåller fossila investeringar och menar på att de ska påverka bolagen att minska utsläppen. Men många av dessa bolag har som affärsmodell att producera fossila bränslen, så hur ska det gå till? Och hur ska det ske fort nog? Varför ta så många extra steg, när vi redan bestämt att följa ? Varför inte göra arbetet enklare för de bolag som investerar våra gemensamma pengar? Varför inte inse och tydligt visa att fossil verksamhet inte är långsiktig? Varför inte vara tydlig med resterande AP-fonder? Ministern nämnde promemorian som skickats in, men jag tror att man kan vara mycket tydligare än att lämna över ansvaret till AP-fonderna själva.