prot · H709128 · 2020-05-29 00:00:00 — Många av förslagen är nämligen samma gamla vänsterförslag, med mer av allt till alla och nej till privata välfärdsföretag. En av de absolut största utmaningar vi står inför är, precis som ledamoten säger, att få fler att vilja jobba inom äldreomsorgen. När ni vill försvåra för eller allra helst förbjuda privata välfärdsföretag och därmed kapa bort möjligheten att välja arbetsgivare, hur ser då ledamoten att er politik skulle förbättra så att fler vill arbeta? 50 (V) replik: Om man får en fast anställning, en bra lön, kompetensutveckling och möjligheter att växa i sin yrkesroll blir det allra bäst. Det vore jättebra om samtliga privata aktörer jobbade för detta, men vi kan på ett antal ställen runt om i se att det inte är så. Jag vill ha en äldreomsorg som värnar de äldre, inte aktiebolagen. 51 (C) replik: Jag tycker att det är ganska oseriöst av att genast angripa de privata utförarna på detta sätt, speciellt när innehållet i det som framförs faktiskt inte stämmer. Vi kan se att både löner och förhållanden är precis lika bra i det privata. har kvaliteten där toppat listan. Under denna pandemi har de privata till och med gått före, med både hälsokontroller och besöksförbud. Återigen: Hur anser ledamoten att retoriken ska höja statusen för vårdyrket? 52 (V) replik: Om man tittar på en kommun som , med väldigt många privata utförare, ser man exempelvis att det är så många döda på äldreboendena där jämfört med . Det kan man fundera på. I är timanställda. I resten av landet är siffran . Särskild debatt om åtgärder för att hindra smittspridning inom äldreomsorgen Sedan beror det på vilket material man tittar på. Om man tittar på material är allt toppen. Tittar man på material ser det inte likadant ut. 53 ACKO ANKARBERG (KD): Problemen kan sammanfattas så här:  brist på skyddsutrustning  för lite hälso- och sjukvård i äldreomsorgen  för många som har timanställning och tvingas gå mellan enheter med risk för att ta med sig smitta  för många som saknar kunskap om basal vårdhygien därför att de inte har undersköterskekompetens eller har fått tillgång till en god fortbildning. Pandemin är inte över. Den kommer att pågå . Regeringen har lovat att kommunerna och regionerna ska ersättas för de kostnader för vård och omsorg som följer av covid-19. Så vi kristdemokrater undrar: Vad väntar vi på egentligen? Gör riskbedömningar på arbetsplatserna, och se till att den skyddsutrustning som behövs finns på plats för varje medarbetare. Även om vi ännu inte kan bygga upp några lager klarar vi behoven, mycket tack vare att många svenska företag har ställt om och är med och bidrar med skyddsutrustning och många andra saker. Se till att testningen verkligen byggs ut. Det är avgörande att den anställde kan testa om det rör sig om en mindre förkylning eller covid-19. Det är avgörande att varje person som har sin bostad i ett äldreboende eller får hemtjänst och har symtom kan testa sig så att personalen kan vidta åtgärder i form av kohortvård, där man skiljer på dem som är covidsjuka och dem som inte är det för att minska smittrisken, och att personalen får den skyddsutrustning som behövs. Fastanställ redan nu dem som är timvikarier och arbetar inom äldreomsorgen så att de framåt hösten kan påbörja den utbildning som ingår i Äldreomsorgslyftet. Detta kan varje kommun göra i närtid. Se till att ni har den skyddsutrustning som behövs. Se till att testningen kommer igång för både personal och boende. Och se till att ni fastanställer personal, för det kommer att göra att kvaliteten förbättras och vi kan se en bättre äldreomsorg redan nu . 54 (V) replik: är ju enormt drabbad. Siffror visar att smittan tog sig in på av äldreboendena i ; det är katastrofens epicentrum, kan man säga. I är timanställda inom äldreomsorgen. I övriga landet är siffran . I är ansvariga för äldreomsorgen. Tror att vi har något att lära från vad gäller fasta tjänster? 55 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Särskild debatt om åtgärder för att hindra smittspridning inom äldreomsorgen Varje del av äldreomsorgen behöver fler fasta medarbetare. Det är inte bra att ha en stor andel timvikarier. De får inte del av fortbildning, de är inte med i kvalitetsutvecklingen och de får inte heller chans att sjukskriva sig på samma sätt eftersom de inte har en anställning i botten. De får en ganska svår arbetssituation. Vi har allt att vinna på att få fler fast anställda i äldreomsorgen och i all offentlig verksamhet, om vi ska ha en god kvalitet. 56 (V) replik: Tack för svaret, Acko Ankarberg ! Här är vi helt eniga. Det är alltid bra med löner, kollektivavtalsenliga villkor, krav på arbetskläder och lokaler med dusch. Det kan låta fullständigt normalt att man har detta på en arbetsplats inom äldreomsorgen, men när dessa regler infördes i just minskade faktiskt antalet bolag från 147 till 98. Det var några som inte ville vara med längre. Då gick dina partikamrater ut och var väldigt sura för det. Vilken priolista vill ni i KD skicka till era partikamrater i och övriga landet? 57 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Det var därför vi sa nej till avskaffandet av värnskatten. Vi tyckte inte att det var rimligt att de som har de allra högsta inkomsterna skulle få skattesänkning. Det var till äldreomsorgen och sjukvården som pengarna skulle gå. Hade våra förslag fått genomslag hade också samtliga kommuner och regioner haft en bättre situation. De hade haft väsentligt mer pengar och hade kunnat göra bättre insatser. Det är detta det handlar om: Det måste få hänga ihop. Vår politik måste få genomslag nationellt, så att man kan göra det kommunalt och regionalt. Jag ser fram emot en bättre regering. 58 (L): Naturligtvis är testning och skyddsmateriel oerhört viktiga för att man ska kunna klara att förhindra smittspridning, men behövs det mycket mer, precis som det behövs mycket mer än bara ett säkerhetsbälte för trygg trafik. Bara var femte person över 70 som dött i denna pandemi bodde hemma utan stöd. Det säger mycket om var vi har våra risker och var vi tillsammans måste arbeta för att göra något för att stärka vårt land. I genomsnitt möter en hemtjänsttagare åtta olika personal , och det är inte ovanligt att fem av dessa inte har en undersköterskeutbildning. Det är inte bra. Sårbara människor vårdar andra sårbara människor. Vi måste stärka kunskapen hos dem som är årsrika människors stöd och skyddsnät. Vi måste öka fortbildningen och satsa på löneutveckling och ledarskap i äldreomsorgen. Det är också oerhört viktigt att vi bevarar de anställdas möjlighet att byta arbetsgivare, så att de kan fortsätta att trivas på jobbet och att vi också bevarar äldre människors rätt att själva styra sin vardag. Det är inte staten som ska leva våra liv för att vi har kommit över en viss åldersgräns. Särskild debatt om åtgärder för att hindra smittspridning inom äldreomsorgen SPF Seniorerna utgav för sedan en bok med titeln bli gammal? är det inte självklart att svaret på den frågan är ja. Men det måste bli självklart. Äldreomsorg, hemtjänst och boenden måste bli platser där kunnig och omtänksam personal trivs och vill stanna kvar och belönas för detta, för vi måste alla kunna se fram emot att bli äldre. 59 Socialminister (S): Tack för möjligheten att prata äldreomsorg mitt i en pandemi som ställer stora krav på oss alla – en tung och svår tid! Inte minst är det tungt och svårt för dem som bor på ett äldreboende och längtar efter att få besök. Jag fick ett brev från , förvaltningschef i kommun. Hon var bekymrad över en ensidig bild av äldreomsorgen i covidtider. Hon beskrev hur de i kommunen har förberett sig genom att säkra upp så mycket de kan för att hindra smittspridning i sina verksamheter och säkra stödet till de äldre. Hon uppmanade mig att lyfta fram också verksamheter som bedrivs utanför . Hon bad mig att lyfta fram alla lojala och kompetenta medarbetare och chefer som har lagt så mycket energi och kraft på att hindra smittspridning. Jag vill avsluta dagens debatt med att tacka alla er. Ni är många. Ni är mestadels kvinnor. Ni gör ett fantastiskt arbete för att äldre ska få en god omvårdnad i livet. Den särskilda debatten var härmed avslutad. Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2020:14 Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:3621–3623, 3626 och 3627 till utbildningsutskottet 2019/20:3619 till finansutskottet § 5 Svar på interpellation 2019/20:397 om fiskestopp på 60 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har tagit något initiativ till en analys för att utvärdera huruvida fiskestoppet oproportionerligt drabbat det berörda kustnära fisket, vilka initiativ jag tänker ta för att mildra effekterna av fiskestoppet för den berörda regionen samt hur jag inom ramen för jordbruks- och fiskerådet kommer att arbeta för att lekstängningsperioder inte ska drabba regionen på samma sätt . Antagandet av rådets förordning nr 2019/1838 av om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskebestånd och grupper av fiskebestånd i föregicks av förhandlingar vid jordbruks- och fiskerådet den 14–. Vid rådsmötet verkade jag, i linje med den ståndpunkt jag fått stöd för i , för hållbara kvotnivåer, vilket i allt väsentligt uppnåddes. Jag verkade också för att lekstoppet för att skydda torsk inte oproportionerligt skulle drabba det kustnära fisket, vilket det dock inte fanns tillräckligt stöd för. Ståndpunkten grundades på en analys av effekterna för det berörda svenska kustnära fisket. En motsvarande analys kommer att göras inför diskussionen och beslutet om fiskemöjligheterna . En analys av hur lekfiskestoppet har drabbat det berörda fisket är det dock för tidigt att göra , givet att det ligger framför oss . Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. En grundförutsättning för fiskets bedrivande är att det finns långsiktigt hållbara bestånd. De åtgärder som infördes beror på den östliga torskens dåliga beståndssituation. I sammanhanget är även myndigheternas samordning och helhetsperspektiv viktigt. Vi för också dialog om huruvida något behöver göras för att mildra de negativa effekterna av den antagna förordningen för berörda yrkesfiskare, beredningsföretag och kustsamhällen. I detta sammanhang har inkomna förslag och inspel varit värdefulla. En ökad konkurrenskraft och lönsamhet i svenskt yrkesfiske kräver ett helhetsperspektiv. Utöver att fastställa fiskemöjligheter på långsiktigt hållbara nivåer krävs riktade åtgärder gentemot många av de miljöutmaningar som finns, i synnerhet övergödningsproblematiken. Regeringen har därför satsat ytterligare för havs- och miljöarbetet 2020–2022. Regeringen är väl medveten om att många yrkesfiskare är engagerade i att bidra till en bättre miljö i våra hav och har särskilt möjliggjort att Havs- och vattenmyndigheten kan lämna bidrag för att underlätta yrkesfiskets delaktighet i projekt och åtgärder som avser att förbättra fiskbeståndens status och livsmiljö. För att stärka yrkesfiskets konkurrenskraft har regeringen genom livsmedelsstrategin förstärkt finansieringen till åtgärder inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet för att möjliggöra investeringar som främjar företagsutveckling inom yrkesfisket. I det mer långsiktiga perspektivet pågår arbetet med en strategi för framtidens fiske och arbetet med att utforma det kommande operativa programmet för Europeiska havs- och fiskerifonden –2027. Programmet kommer att vara ett av de viktigaste finansiella verktygen för att hantera fiskerinäringens framtida utveckling. Rådets förordning nr 2019/1838 av om fastställande av fiskemöjligheter i är en ettårig förordning . Inför förhandlingarna i rådet om motsvarande förordning kommer regeringen utöver att ta del av myndigheternas analyser och att genomföra samråd med intressenter också att samråda med . Hur inom ramen för jordbruks- och fiskerådet ska arbeta för att kommande reglering inte ska drabba det kustnära fisket i regionen på samma sätt kommer således att vara föremål för avstämningen med inför jordbruks- och fiskerådet . För regeringen är det viktigt att man ska kunna bo och verka på landsbygden och i kustsamhällen i hela . 61 (KD): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Från och framåt beläggs den skånska sydkusten upp till med stopp för sillfiske. Fiskestoppet kritiseras starkt för att det inte träffar det lekområde som avses. Den bifångst av torsk som sillfiskarna tar upp kan mätas i promille relativt den stora totala mängden fisk som fångas. Utöver den bristande träffsäkerheten måste det också konstateras att ett stort antal arbetstillfällen berörs, dels direkt för de fiskare som är sysselsatta med fisket, dels inom kringliggande beredningsindustri. Sillfiskestoppet lägger en död hand över skärgården, som redan är hårt prövad i coronatider. Det handlar inte enbart om de fiskebåtar som inte kan fiska. Till dem som drabbas hör också de beredningsföretag som hanterar fångsten samt restauranger och återförsäljare. Det är inte lätt för beredningsföretagen att överleva ett uteblivet intäktsår. Inte heller är det lätt att återuppliva verksamheten . Den traditionella sillmackan som normalt brukar säljas i hamnarna uteblir. Landsbygdsministern säger i sitt svar att ”i detta sammanhang har inkomna förslag och inspel varit värdefulla”. lade kommunerna i samarbete med fiskerinäringen fram en skrivelse med föreslag till ministern om en rad åtgärder för att mildra effekterna av stoppet och öka kunskapen i frågeställningarna. Man lägger till exempel fram förslag på försöksfiske, videokameraövervakning och utökade kontroller kring förekomsten av bifångster i regionen för att kunna presentera ett bredare kunskapsunderlag till förhandlingarna , där de minimala bifångsterna verifieras. En direkt fråga till landsbygdsministern är om hon har tagit till sig detta förslag som har kommit in. 62 Statsrådet (S): Tack, , för att du lyfter en väldigt viktig fråga! Situationen för våra fiskare är, precis som säger i sitt anförande, väldigt ansträngd, detta av många olika skäl. Dels har vi situationen för många av våra bistånd som innebär att man har fått kvotsänkningar, dels har vi nu en coronasituation som innebär att stora grupper som normalt sett har sin främsta leverans till hotell och restauranger helt och hållet har tappat sin marknad. Situationen är alltså svår, och det är väldigt viktigt att vi säkerställer en konstruktiv dialog och diskussion om de bästa sätten att hjälpa den här näringen, både politiskt och tillsammans med branschen och berörda aktörer. Jag har givetvis tagit del av det brev som frågan explicit handlar om. Jag har också svarat på brevet, och vi konstaterar att vi ser väldigt seriöst på alla inspel som görs på det här området. Brevet har distribuerats vidare till Havs- och vattenmyndigheten, som är den myndighet i som har befogenheterna och mandatet att agera på det här området inom ramen för det som är beslutat i den gemensamma fiskeripolitiken på EU-nivå. Till detta kan vi konstatera att politiken självklart har ett ansvar. Vi har jobbat väldigt hårt under hela genom att försöka ha både dialogen och väl förankrade beslut som ska hantera den mångfald och bredd av problem som detta handlar om. Vi sköt till i budgeten för det här året för att stärka miljöarbetet; det är kanske den största orsaken till att bestånden ser ut som de gör. Minst lika viktigt att nämna i debatten är att vi gjorde en regleringsförändring som innebar att yrkesfisket nu skulle kunna vara delaktigt just i arbetet med miljöförebyggande åtgärder. Som ett resultat av det kan jag exempelvis nämna att gjordes en riktad utlysning till fisket att kunna vara med och samla plast och spöknät i havet. Detta är givetvis viktigt för att stärka miljön, men det är också viktigt för att fisket får en alternativ inkomst i den väldigt svåra tid som vi nu befinner oss i. Till detta har vi levererat förslag på att hantera en annan utmaning som vi tror påverkar beståndet, nämligen förekomsten av säl, som är väldigt stor. Under hela jobbade vi med att säkerställa och få på plats licensjakt på säl, och det införs . Vi har också noterat de förändringar som EU har gjort inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Man har öppnat möjligheter för ett snabbspår att göra programändringar, vilket innebär att skulle kunna införa ett stillaliggandestöd. Det är en fråga som vi nu bereder så fort vi kan. Här handlar det om att hitta svensk medfinansiering till förslaget och att kunna implementera det på ett bra sätt så snabbt som möjligt. Till det är det min bild att vi behöver jobba med helhetsgrepp både i det korta och i det långa perspektivet. Det kommer att behövas en strategi för de blå näringarna som omfattar bredden av de blå näringarna, alltså yrkesfisket, beredningsindustrin och kustsamhällena. Jag pratade om hotell och restaurang och pratade om sillmackan – ja, det är viktigt för många kommuner att man kan bygga sin besöksnäring på det som är grunden till varför den har uppstått. Vi har tillsammans ett viktigt ansvar att göra allt vad vi kan för att säkerställa detta framgent. 63 (KD): Tack, ministern, för svaret! Jag tycker att det känns bra och angeläget att ministern ändå tar upp att detta är bekymmersamt. Det är också bra att ministern tar upp säljakt och så vidare, men problemet kvarstår: Det är ju sillstoppet som är väldigt bekymmersamt. Jag vill komma tillbaka till att de kustnära fiskarnas båtar står helt stilla längs den svenska kusten , helt utan några som helst besked om ersättning. tar upp det lite, men de har inte fått några besked om detta och vet inte hur framtiden ser ut. Hur ska kommande generationer fiskare kunna motiveras att satsa på ett yrke när de får se sina föräldrars livsverk monteras ned bit för bit? Först var det ålen, sedan laxen, sedan torsken – och kommer till och med sillen, vars bestånd inte ens är hotat. Är det då så att det inte fiskas över huvud taget? Jo, för nonchaleras fiskestoppet på andra håll i . Tyvärr ser dessa fiskare som har sina båtar i hamn att det kommer fiskebåtar från annat håll – stora polska trålare som fiskar upp sill efter sill efter sill! Detta sker medan det svenska fiskesamhället dör – fiskare, beredningscentraler, restauranger, besöksnäringar, ja, kort sagt hela samhällen. Ska beredningsindustrin kanske köpa sin råvara från polska fiskare ? Det är en väldigt bra fråga, tycker jag. Jag vill fråga ministern och verkligen ha ett besked: Vilka konkreta besked om framtiden har ministern att ge de småskaliga, kustnära och lokala sillfiskare som tillbaka har fått näringsförbud, trots att de med kirurgisk precision undviker att ta upp torsk? Det handlar om några få promilles bifångst som polska trålare dammsuger på fisk. Kommer det svenska småskaliga kustnära fisket att få ersättning? Kommer ministern att ta upp den polska fiskeaktiviteten med sina polska kollegor i ministerrådet? Familjeförsörjare och skattebetalare – människor – väntar på besked. 64 Statsrådet (S): Jag tror att och jag är överens om mycket i frågan. Vi delar båda oron över situationen och ambitionen att leverera så bra förslag som möjligt på området. Vi delar också bilden av att den utformning som sillfiskestoppet fick för perioden var olycklig och oproportionerlig. Vi väntar just nu på att Ices ska komma med sina rekommendationer . har investerat tungt i att få vetenskapligt grundade rekommendationer om kvoterna. Det är något som inte var självklart för många länder, bland annat länder som berörde i sitt anförande. För mig är det viktigt att bevara den grunden. Det har ändå varit en svensk framgång med en större samsyn om att beslut måste fattas baserade på vetenskapligt grundade råd. Det är ändå ett bättre utgångsläge för en liten fiskenation som , och det behöver vi hålla fast vid – och väntar vi på dessa rekommendationer. När vi får rekommendationerna kommer vi på samma sätt som vi gjorde att analysera vad Ices säger och det som blir kommissionens förslag. Vi kommer att driva frågor i enlighet med rekommendationerna och analyserna efter att vi har förankrat dem i riksdag . Med detta sagt kan jag konstatera att även jag har fått rapporterna om att det finns andra länder som har fiskefartyg i dessa vatten och som fiskar sill. Det är i sådana fall ett brott gentemot den överenskommelse som länderna har ingått inom ramen för Baltfish och Europasamarbetet. Det är lekstängningsstopp just . Framför allt våra myndigheter och kommissionen tittar på detta, mäter och analyserar vad som är sant och inte sant i de uppgifter som kommer in. Om vi får bekräftat att det fiskas i dessa vatten är jag beredd att inte bara lyfta upp frågan i kommissionen vid nästa möte , utan jag är också beredd att ta direktkontakt med berörda ministerkollegor i de länder som medvetet låter sina fiskeflottor bryta mot ett stopp. Det är helt oacceptabelt, kan jag konstatera i sammanhanget. Jag tror fortfarande att vi måste klara av att jobba med alla de verktyg som finns. Givet både den situation som råder för fiskarna och den coronasituation som särskilt anstränger branscherna ska vi leverera politik som underlättar vardagen för företagen. Jag redovisade tidigare för insatser riktade mot just fisket, och det är lite unikt. Det är den bransch där det finns ett tydligt fokus att hitta branschspecifika lösningar. Annars har man inom politiken, i stort samförstånd så här långt, valt att göra breda riktade insatser som ska träffa hela näringen. De åtgärder som har vidtagits med möjlighet till korttidspermittering, omställningsstöd, lånegarantier och så vidare för hela det svenska näringslivet är också öppna och möjliga för fisket att ta del av – i den mån de träffar dem. Men eftersom de inte alltid träffar fullt ut jobbar vi också specifikt med de riktade åtgärderna. Min ambition är att komma tillbaka så snart det är möjligt. Vi snabbereder frågan att leverera på den sista delen, det vill säga ett stillaliggandestöd. Till skillnad från många andra länder måste vi göra en programändring, vilket är skälet till att det tar att få till det i än för de länder som redan hade system för detta. Fördelen är att har kvar pengar i det kuvertet. En del länder som redan har utnyttjat stödet, och utnyttjar det kontinuerligt, har haft lite pengar att tillgå på det kontot. Det är plus och minus. Frågan brådskar, och vi jobbar med högsta möjliga fart. 65 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan bara konstatera att det finns bevis för att det finns polska trålare som fiskar. Jag har i min dator bilder på stora trålare som dammsuger. Där det förut var kustnära mindre båtar från är det stora trålare från . Jag gläder mig över att ministern kommer att ta upp frågan. Jag ser mycket allvarligt på frågan. Båtarna är uppställda. Våra duktiga fiskare i dessa kommuner har inte varit ute och fiskat. Däremot ser de att vattnen dammsugs, och det är allvarligt. Vi har antagit en livsmedelsstrategi, som ministern är delaktig i, och vi kan glädja oss åt att den finns. Men vi måste konstatera att ett beslut om sillfiskestopp motverkar livsmedelsstrategin till fullo. Vi vet också att sillen inte är hotad, utan tvärtom finns det gott om sill. Därför behöver vi verkligen en förändring av sillstoppet. Jag har en avslutande fråga till ministern. Hur ser regeringen på att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att införa ett flexiblare kvotsystem, så att de kustnära båtarna inte behöver stå stilla med näringsförbud? Det vore viktigt att få ett klargörande från ministern om hur hon ser på detta. Jag tackar för debatten. 66 Statsrådet (S): Mitt slutanförande är dessvärre – om jag ska ge ett uttömmande svar på den sista frågan. Men jag kan konstatera att sillstoppet är en del i att säkerställa att det finns livskraftiga fiskbestånd på lång sikt.