prot · H70963 · 2020-01-23 00:00:00 — Om man antar en person till en utbildning där det ställs höga krav på svenska och den personen sedan inte möter dessa krav är det ett slöseri med människors drömmar och hopp men också med krassa pengar. Vi kommer alltså att fortsätta arbeta för att stärka möjligheterna så att man ska kunna ta de utbildningsplatser som finns. Vi ska stärka inslaget av svenskutbildning både före och under vuxenutbildningarna. Vi ska också stärka möjligheterna att kombinera vuxenutbildning med sfi. Det är riktigt god utbildningspolitik, och det är den politik som ligger i regeringens budget. 11 (KD): Jag tackar utbildningsministern för detta. Det är detta som denna interpellation egentligen handlar om, alltså: Hur effektiva är vi i den svenska vuxenutbildningen och i skolväsendet att överbrygga detta och att ge utbildning i svenska på ett sådant sätt att man inte blir instängd för länge i en lektionssal utan också får möjlighet att träna språket i en arbetssituation och lära sig yrkessvenskan också? I redovisning av uppdrag om goda exempel på sfi kombinerad med yrkesutbildning finns det en rad goda exempel. Det var speciellt ett som jag fäste mig vid. Där står det: Om eleverna i byggnadsutbildningen till exempel ska bygga en gjutform är språkläraren med i verkstaden och stöttar eleverna i deras kommunikation och språkutveckling. Under arbetets gång berättar eleverna vad de gör och varför. De dokumenterar också arbetet i skrift och med foto , även under praktiken. Språkläraren fångar upp nya facktermer och uttryck som eleverna behöver fördjupa sig i för att de ska förstå hela arbetsprocessen. En uppgift för andraspråksläraren är också att stötta yrkeslärarna i att konkretisera vissa begrepp som eleverna har svårt att förstå. Det pågår en ständig dialog mellan eleverna och lärarna som kan liknas vid ett ständigt pågående utvecklingssamtal. Eleverna har en klar bild av var de befinner sig i sin inlärning. Vi utgår inte enbart från en kursplan, utan allt är individanpassat. Vi tar hänsyn till vilka kunskaper och erfarenheter var och en hade med sig från start och vad de behöver för att klara utbildningen. Bedömningssättet anpassas efter elevernas språknivå, så att inte språket hindrar dem från att visa vad de kan. Lärarna använder inte heller några färdiga läromedel utan visar i stället fysiskt och skriver upp några nya ord på en whiteboardtavla. Eleverna fotograferar tavlan och använder sedan orden när de redovisar dagens arbete. Detta tycker jag låter helt fantastiskt. Jag undrar om utbildningsministern ser skäl att låta analysera kostnadseffektiviteten till exempel i olika modeller av individanpassning för att hitta sådana hjälpmedel så att man kanske kan gå längre i instruktionerna om lämpliga metoder för att individanpassa och hjälpa den nyanlända till ett arbete och kombinera yrkesutbildning med språkträning på ett sådant här konstruktivt och kreativt sätt. 12 Utbildningsminister (S): Den svenska vuxenutbildningen, inte minst yrkesutbildningen för vuxna och svenskundervisningen för invandrare och som vi i dagligt tal kallar för sfi, har utökats rejält . Det har skett av en mycket tydlig orsak, nämligen att vi har en stor grupp nyanlända som kom hit och åren och som behöver utbildning för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. i den svenska debatten är det som att vi delar upp oss i två läger: en som säger att det är hur lätt som helst att ordna integration och en som säger att det inte går. Vi som lever i det vanliga livet vet att det går men att det kostar pengar och ansträngningar och att det också kostar att ta fram metoder som fungerar. Det kostar också framför allt i form av tillgång på utbildad och behörig lärarpersonal, som är den viktigaste personalgruppen för att säkra att det finns en bra yrkesutbildning för vuxna som möter alla de behov som jag har skissat på. Regeringen arbetar enligt det januariavtal som vi har slutit med och Liberalerna intensivt med dessa frågor. Jag vill nämna det intensivår som man arbetar mycket med på men där vi på med glädje är med och bidrar. Vi arbetar också med ett kvalitetslyft på sfi, där den utredning som jag nämnde , Kliva, har fått ett särskilt uppdrag att se på kvaliteten just i sfi. Vi arbetar också med fler timmar i sfi. Också där har Kliva både förslag och uppdrag. I den budgetproposition som regeringen tillsammans med och Liberalerna lade på bord har vi aviserat att vi kommer att se till att stärka möjligheterna till finansiering för de kommuner som anordnar yrkesutbildning för vuxna men också att vi kommer att stärka möjligheterna att kombinera sfi med yrkesutbildning. Allt detta är sådant som vi arbetar med. Det som läste upp, som också jag tyckte lät mycket fint, är ett exempel på hur dessa insatser omsätts i verkligheten. Det är lätt att stå i talarstolen och efterlysa fler åtgärder och klaga på kommuner som, vilket i alla fall antyds, ställer för höga krav på svenska språket. Men det är också väldigt viktigt att komma ihåg att de människor som ska genomgå vuxenutbildningen behöver bra svenska för att klara sig igenom utbildningen och ska förstås ha fått det före utbildningen. De kommunala befattningshavare som har till uppgift att säkerställa att det finns platser men också att de som antas till platserna har goda förutsättningar gör ett mycket svårt jobb. Jag har otroligt svårt att tro att någon befattningshavare skulle utestänga folk från utbildning genom att förege för höga krav på det svenska språket. Jag kan konstatera att regeringen gör mycket på det område som frågar om. Skälet till att vi gör mycket är att det behövs mycket. Och vi kommer att fortsätta att göra ännu mer för att förstärka kvantiteten men inte minst för att förstärka kvaliteten i dessa mycket viktiga utbildningar. 13 (KD): Jag tackar utbildningsministern för detta. Vi delar ambitionen för de enskilda personer som har kommit till vårt land, att de ska känna att de är en del av vårt land och att de också bidrar till vårt lands välstånd och sin egen självförsörjning, vilket stärker självkänslan och banden till det land där de lever. behöver vi också förse vår arbetsmarknad med kompetent och behörig personal. Vi var tidigare också inne på den skyddsfaktor mot problem längre fram i livet som utbildning ger. Detta är en situation som även omfattar unga som inte är i komvuxålder eller gamla nog för yrkesutbildning. Jag hade ett långt samtal i går med en skolledare med lång erfarenhet som lärare i svenska som andraspråk vid en grundskola i ett av landets utsatta områden. Jag blev då uppmärksammad på hur regelverket krånglar till det för nyanlända som längtar efter att få komma in i och bidra till samhället. Det som påtalades var problemet att en svensk elev eller en elev som har varit längre än i och inte har godkända betyg i något ämne får komma in på yrkesintroduktionen medan en elev som har varit i däremot är låst vid språkintroduktionen, även om man i övrigt har precis likvärdiga förhållanden. Detta riskerar att låsa in dessa elever under så pass att de inte har möjlighet att komma in på ett yrkesprogram. Jag skulle uppskatta om ministern i det fortsatta arbetet har med även den gruppen och tittar på om det finns möjlighet att underlätta för dem att komma över i yrkesprogram. 14 Utbildningsminister (S): Regeringen är en feministisk regering, och i en feministisk regerings uppdrag ligger att säkerställa att våra utbildningssystem och vår arbetsmarknad är öppen och tillgänglig för både män och kvinnor. Men däri ligger också att se till att vi ställer höga krav på både män och kvinnor. Med tanke på tydliga engagemang för yrkesutbildningen för vuxna och för sfi-utbildning hoppas jag att framöver kommer att sluta lägga fram förslag om barnomsorgspeng. Det är ett nödtorftigt omdöpt vårdnadsbidrag, vilket vi vet leder till att utrikes födda kvinnor snarare låses in i hemmet än i de olika utbildningsformer som oroar sig över att folk låses in i. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för en yrkesutbildning för vuxna som håller hög kvalitet, som är öppen och tillgänglig och som möter de behov som finns hos dem som behöver utbildning för att kunna försörja sig. Den ska också möta de behov som ställs i kompetensförsörjningshänseende från våra arbetsgivare. Vi kommer att göra det på ett sådant sätt att både män och kvinnor möts av höga och kärleksfulla förväntningar på deltagande i det svenska arbetslivet. Tack, , för interpellationen! Den handlar om ett väldigt angeläget område som vi kommer att arbeta mycket hårt med framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2019/20:250 om genomströmningen på de gymnasiala yrkesutbildningarna 15 Utbildningsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka kvaliteten och genomströmningen på gymnasieskolans yrkesprogram och hur jag och regeringen konkret kommer att agera för att ytterligare förstärka samarbetet mellan gymnasieskolan och branscherna och arbetsgivarna. har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen planerar för att elever som kommer in som obehöriga till gymnasieskolan också ska få en utbildning. Jag vill börja med att framhålla att jag delvis delar oron över att andelen elever som tar examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan minskar något jämfört med , efter att ha ökat . Det är dock vanskligt att utifrån statistik för ett enskilt år uttala sig om hur allvarligt detta är, men jag och regeringen kommer självklart att följa utvecklingen noga. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. En slutförd gymnasieutbildning är avgörande för ungas möjligheter till arbete och bidrar till arbetslivets kompetensförsörjning. Regeringen gör många insatser för att bidra till att fler elever ska bli behöriga till gymnasieskolans nationella program, till exempel satsningen Samverkan för bästa skola, läsa-skriva-räkna-garantin och statsbidragen för läxhjälp och likvärdig skola, för att nämna några. En rad ändringar i skollagen har också genomförts i syfte att fler ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Det handlar exempelvis om bättre stödinsatser i alla skolformer och förbättrad struktur och kvalitet inom introduktionsprogrammen, inklusive en rätt till minsta garanterad undervisningstid. Ändringarna innebär också ett förtydligat ansvar för att följa upp frånvaro och att alla elever inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha rätt till en . Betydande ekonomiska resurser har också riktats till utveckling av introduktionsprogrammen. För att stärka kvaliteten inom yrkesprogrammen har även åtgärder vidtagits för att höja yrkeslärarnas kompetens med till exempel behörighetsgivande utbildning. organiserar en rad utvecklingsinsatser för yrkesprogrammen, exempelvis handledarutbildning och insatser för att förbättra det arbetsplatsförlagda lärandet, APL. Dessa insatser bidrar också till att stärka kvaliteten på de yrkesinriktade utbildningarna inom introduktionsprogrammen. APL är ett viktigt inslag i all yrkesutbildning. Bland annat ger det elever möjlighet att börja bygga egna nätverk med framtida potentiella arbetsgivare. har målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning vidgats till att även omfatta lärlingsliknande utbildning på introduktionsprogrammen. har också på uppdrag av regeringen tagit fram sammanhållna yrkesutbildningar, så kallade yrkespaket, som kan användas inom gymnasieskolans introduktionsprogram och inom vuxenutbildning. Yrkespaketen kan fungera som påbyggbara utbildningar som kan leda till jobb och stegvis leda fram till examen. har tillsammans med sakkunniga från olika branscher tagit fram ett sextiotal nationella yrkespaket. En förutsättning för en yrkesutbildning med hög kvalitet är ett bra samarbete mellan skola och arbetsliv. Av den anledningen har det funnits statsbidrag för att utveckla yrkescollege och liknande samverkansmodeller. Regeringen har tillsammans med parterna och branscherna på arbetsmarknaden stöttat yrkeslandslaget och Worldskills som en del i att verka för fler platser för arbetsplatsförlagt lärande och ett ökat intresse för yrkesutbildningarna. Regeringen kommer även fortsättningsvis att arbeta för att alla elever ska bli behöriga till gymnasieskolans nationella program och för att fler unga kan fullfölja sin gymnasieutbildning. 16 (L): Tack för svaret på min interpellation om genomströmningen på de gymnasiala yrkesutbildningarna, utbildningsminister ! Anledningen till att vi från Liberalerna vill uppmärksamma dessa frågor är att vi under de senaste 10–15 åren aktivt har lyft upp kvaliteten och genomströmningen på gymnasieskolorna. Inte minst har vi betonat vikten av yrkesprogram och yrkesinriktade utbildningar, inklusive lärlingsutbildningar. Bakgrunden till detta är att vi i har haft av att många elever inte bara kommer från till gymnasiet och är obehöriga, alltså inte har kvalificerat sig till de nationella utbildningarna, utan dessutom inte klarar av en gymnasieutbildning. kan en gymnasieutbildning anses vara ett minimikrav för att få en anställning eller ta sig vidare till högre utbildning. har det också kommit kritik från branschen, både från offentliga arbetsgivare och från det privata näringslivet, om att de ungdomar som har gått yrkesprogram eller i den gamla gymnasieskolan inte har varit förberedda för arbetslivet, fru talman. då ledde genomförde vi en stor gymnasiereform där vi dels skärpte kraven för att komma in på yrkesprogrammen och de studieförberedande programmen, dels ökade de praktiska momenten och yrkesinriktade kurserna på yrkesprogrammen. Detta gjorde vi i nära samarbete med näringslivet. Det har varit glädjande att se att vi har börjat vända på skutan i den meningen att söktrycket har ökat. Till samtliga yrkesprogram har antalet sökande elever ökat, och i den senaste mätningen var det fler förstahandssökande till yrkesutbildningen. Till och med sa , fru talman, att det nu har skett ett trendbrott när det gäller de gymnasiala yrkesutbildningarna. Detta välkomnar vi från Liberalernas sida. Tittar man på flera arbetsmarknadsprognoser och undersökningar gällande kompetensförsörjningen och efterfrågan på kompetens ser man att det som särskilt efterfrågas av företagsbranschen är just den gymnasiala yrkesutbildningen. Det är denna viktiga kompetens som företagarna efterfrågar för att de ska klara sina orderingångar. Det gäller även vård och omsorg, för att man ska klara bemanningen inom sjukvården och inte minst äldreomsorgen. I siffrorna sedan gymnasiereformen 2011 – och den första kullen, som kom ut , precis som statsrådet sa – ser vi att det går åt fel håll, om än marginellt, och att det var färre som lämnade de gymnasiala yrkesprogrammen med en fullständig och godkänd yrkesexamen. Jag skulle ändå säga att jag är bekymrad och oroad, fru talman. När man bryter ned dessa siffror till de olika nationella programmen – inte minst när det gäller stora, omfattande utbildningar som vård och omsorg och fordon och transport, för att ta ett par exempel – är tappet . Räknat i antal elever och ungdomar är detta oerhört många. Det innebär att det är väldigt många ungdomar som går ut gymnasieskolans nationella program utan en yrkesexamen, vilket innebär att det finns en stor risk för psykisk ohälsa, utanförskap, arbetslöshet och att man inte tar sig vidare. Det är här jag vill veta vad regeringen tänker göra åt saken. 17 Utbildningsminister (S): säger att han är orolig med tanke på årets siffror. Mitt svar på det är att jag är orolig över de underliggande, långvariga trender vi har att alltför många elever inte klarar en gymnasieutbildning och över de problem som detta ställer till såväl för ungdomarna själva som för kompetensförsörjningen. Men det dras väldigt stora växlar på den marginella nedgången – det är inte denna siffra som håller mig vaken . Den oro jag känner för vår allmänna förmåga att se till att alla ungdomar både kommer in på gymnasiet och klarar gymnasiet har lett till en lång rad åtgärder. gjorde en historiebeskrivning och nämnde det arbete som gjordes med att ta fram en ny gymnasiereform . Jag kan kvittera med att säga att denna regering och den förra regeringen har lagt ned ett betydande arbete på att gemensamt med arbetsmarknadens parter justera och rätta till de skönhetsfläckar som fanns med den reformen. Vi har stärkt rätten till undervisningstimmar på introduktionsprogrammen, och vi har lagt stora resurser på stöd till introduktionsprogrammen i gymnasiet. Vi har satsat på Samverkan för bästa skola, ett stort program för att se till att huvudmän tillsammans med och med hjälp från Skolinspektionen får riktigt bra riktat stöd för att kunna få sin verksamhet i god ordning. Vi har infört en läsa-skriva-räkna-garanti. Vi arbetar med insatser för stärkt läxhjälp. Vi har också stora statsbidrag för att se till att barn och elever ska lära sig mycket i . och jag är nog överens om att goda resultat i är den bästa garanten för att bygga goda resultat i gymnasieskolan. Jag kan väl också – så här lite oss emellan, – påminna om vår gemensamma glädje över de höjda resultaten i de svenska PISA-undersökningarna. Här har vi faktiskt lyckats att hålla i en politik som hjälper till så att lärare och elever kan se till att resultaten höjs. Det, , är nog det bästa vi kan göra för gymnasieskolan. Men inte nog med det – vi har också säkrat att varje elev som går på gymnasieskolan ska ha rätt till en . Jag kan erkänna att jag funderade både en och två gånger innan jag gick fram till med detta förslag. Det hade sin grund i att en stor utvärdering visade att en mycket stor andel av de elever som inte blev färdiga på gymnasieskolan – som inte gick ut med fullständiga betyg – faktiskt bara saknade några ynka poäng. Det kunde handla om ett gymnasiearbete eller om något ämne. Jag kände att en , som hjälper eleven att hålla koll på vad den behöver göra för att komma i kapp och gå ut med fullständiga betyg, hade varit väldigt bra att ha. Inte minst har vi satsat mycket på APL – det arbetsplatsförlagda lärandet, som är ryggraden i yrkesprogrammen – med gedigna och bra utbildningar för handledare och stärkta insatser för olika former av lärlingsprogram också på introduktionsprogrammen. Ja, , vi gör mycket. Vi kommer säkert att behöva göra mycket mer, och jag ser fram emot ett gott samarbete med och hans partivänner för att se till att vi gemensamt kan förstärka gymnasieskolan och inte minst yrkesprogrammen. 18 (L): Många av de förändringar som kanske har varit anledningarna till att vi har lyckats bättre i gymnasieskolan har ju Socialdemokraterna varit emot. De har varit emot gymnasieskolans reform , som faktiskt nu har lett till att fler klarar en yrkesutbildning i gymnasieskolan. Jämfört med 2011 och 2012 är det ju fler som går ut en gymnasial yrkesutbildning med fullständiga betyg och som faktiskt kan anställas. Svaret är inte den klassiska socialdemokratiska politiken att åter teoretisera gymnasieskolan, att alla ska gå och att alla ska läsa för att bli högskolebehöriga. Det är inte svaret för dessa ungdomar. Tvärtom, och oberoende av och Socialdemokraternas gymnasiepolitik. Ni har ju inte lagt fram något förslag utöver det vi har gjort när det gäller gymnasieskolan, och då har du, , varit direkt ansvarig för gymnasieskolan . Ni vill vrida tillbaka klockan. Vi säger: vänder det. går det bättre. Det är fler som söker till yrkesprogrammen. Det är fler som inte bara kommer in på gymnasieskolans yrkesprogram – som man gjorde , – utan som även lämnar gymnasieskolans yrkesprogram med en slutexamen. Genom lärlingar och yrkesutbildningar har gymnasieskoleutbildningarna kommit närmare branschen, men även här finns ju fortfarande kritik. Det har tyvärr gjorts försämringar när det gäller handledarstödet och stödet till lärlingsutbildningarna, där vi menar att man behöver ta ett omtag om man menar allvar med att inte bara 10–ska gå en lärlingsutbildning utan att det faktiskt ska vara ytterligare ett alternativ. Det stora sorgebarnet i gymnasieskolan är ju gymnasiets introduktionsprogram för den kategori ungdomar som jag också försöker att lyfta fram, fru talman, nämligen de ungdomar som kommer in utan behörighet till de nationella programmen. Det har experimenterats – och det fortsätter att experimenteras – med språkintroduktion, preparandkurs och så vidare. Från Liberalerna har vi sagt gällande yrkesutbildningarna – det som benämns yrkespaket – att man kan ha tvååriga yrkesprogram nationellt, men introduktionsutbildningarna måste riggas ännu mer så att elever kan läsa dem och sedan direkt komma ut i arbete utan att behöva läsa där i ett, två, tre eller och sedan läsa på ett nationellt program för att därefter eventuellt hamna på en arbetsplats eller inom vuxenutbildningen. Det är inte samhällsekonomiskt försvarbart – det är korrekt. Det är uppdrag som Liberalernas skolpolitik har varit fokuserad på. var det ytterligare 17 600 ungdomar som lämnade utan behörighet. Det är klart att det blir en utmaning för gymnasiet att dels hantera dem, dels hantera eleverna på introduktionsprogrammen. Frågan är inte minst hur vi ska upprätthålla nivån på yrkesprogrammen. Jag är orolig. Det räcker inte. Den samlade nationella siffran är marginellt lägre, men återigen: har skillnaderna varit mycket stora mellan olika kommuner och mellan olika inriktningar. Det finns även en olikvärdighet på dessa utbildningar beroende på om man kommer från studieovana hem eller har föräldrar med högre utbildning. Det slår igenom även på dessa utbildningar. Jag menar att svaret från regeringen inte lämnar förslag på några konkreta åtgärder och att det mer är en historiebeskrivning än konkreta åtgärder för framtiden, fru talman. 19 Utbildningsminister (S): När jag var liten och gick i skolan kom det ett utskällt studiematerial som hette Hej matematik. Jag märker att har en alldeles egen matematisk modell. När tittar på resultaten i gymnasieskolan pekar han på alla de kurvor som pekar uppåt och säger att det är , eller Liberalernas, förtjänst. Sedan pekar han på alla kurvor som pekar nedåt och säger att det är Socialdemokraternas fel. Den där matematiken håller inte, . Vi måste vara överens om att det är mycket som går åt rätt håll i svensk skola. Vi ser att kunskapsresultaten ökar. Både och jag är glada över det. Jag avstår dock från den exercis som ägnar sig åt som innebär att han sätter sig själv och sitt eget parti som ansvariga för allting bra och mig och mitt parti som ansvariga för allt som har gått dåligt. Jag vill snarare hylla de lärare och elever som är de som har åstadkommit de höjda kunskapsresultaten i svensk skola. Jag ser också att vi från politiskt håll från olika partier har bidragit till att försöka ge lärare och elever så goda förutsättningar som möjligt. gör också en poäng av att kalla introduktionsprogram och preparandkurser för experimentverkstäder. De här programmen och kurserna är såvitt jag vet solida byggstenar i den gymnasieproposition som hyllade och som kom från utbildningsdepartement – en gymnasieproposition som jag har ändrat i med flit på ett sådant sätt att jag har tagit bort sådant som inte funkar och lagt till sådant som blir bättre utan att göra stora och dramatiska förändringar som gör livet svårt för lärare och elever. Jag är glad över att fler klarar skolan. Jag är orolig över de siffror som fortsätter att vara alldeles för dåliga när det gäller hela vårt skolsystems sätt att fungera. Men jag tänker inte delta i ett arbete där man pekar på en enda siffra och på grundval av den fullkomligt undergräver allt det arbete som har gjorts och som i stor utsträckning faktiskt går åt rätt håll. Får jag också säga några ord om de program som nämnde. har talat mycket om introduktionsprogrammet men också om vård- och omsorgsprogrammet. Jag är väldigt stolt över det arbete som utförs vid våra vård- och omsorgsprogram. Jag noterar också att vård- och omsorgsprogrammet har vuxit. Det är ett program där det går en stor andel nyanlända elever.