prot · H80941 · 2020-11-25 00:00:00 — Det är mycket svårt för de handlare som finns runt om i landet att förstå vad det är som är företagsvänligt med denna typ av politik. Ändå är detta inte största angrepp på landsbygden. I den här budgeten säger nej till förslag att sänka skatten på bensin och diesel med litern. driver igenom höjningar i bonus–malus-systemet som gör att exempelvis en hantverkare ute på landsbygden som behöver köpa en ny pickup till sitt rörmokeri ska betala ytterligare i skatt . Hur kan det vara bra för arbetet med att hela ska leva, ? I den budget som står bakom försämrar man för den som har tjänstebil. Hur kan det vara bra för de personer som har jobb och ska sälja saker runt om i hela landet att det blir 600–dyrare att ha bil? Hur kan det vara bra för landsbygden att attackera bilen, ? Hur kan det vara bra för arbetet med att hela ska leva när ni säger nej till sänkt skatt på bensin och diesel, ? Hur kan det vara bra för arbetet med att hela ska leva när man gör det dyrare att ha bil för alla de familjer runt om i vårt land som är beroende av bilen för att kunna transportera sig, ? 104 (C) replik: Hur kan det ur ett landsbygdsperspektiv och ur ett miljöperspektiv vara försvarbart att generellt sänka miljöskatten på bränsle när av antalet körda mil utförs i de tre storstäderna och deras närhet, ? Hur kan det inte vara bättre att se till att träffsäkra skattelättnader når dem vi talar om i det här replikskiftet, nämligen boende på landsbygden? Avdraget för boende i glesbygd är nog trots allt det mest träffsäkra vi har sett när det gäller skattelättnader . Hur kan du försvara en skattesänkning på bränsle som inte i första hand gynnar landsbygdsbor, ? 105 (V): Det är mycket vi är oeniga om – det har vi hört här i debatten – men en sak tycker jag att vi borde kunna enas om i riksdag, och det är att inget barn i ska gå hungrigt. Inget barn ska behöva gå till sängs hungrigt eller oroa sig över morgondagen. Man hade ju önskat att regeringen skulle ha något slags insikt om att det alltid är de redan utsatta, de mest sårbara, som drabbas värst när krisen kommer. För barnfamiljer med försörjningsstöd handlar det om en ekonomi som ansträngts ännu hårdare och långt över det möjliga. Vi ser föräldrar och familjer som har slitit hårt för att deras barn ska få mat på bordet och som fått vända på varenda krona för att ekonomin på något sätt ska gå ihop. Vi har en akut bostadskris, och människor har fortsatt blivit bostadslösa – mitt under krisen. Det handlar om barn som snabbt fått packa en väska och lämna sin trygghet. De har fått följa med föräldrarna till närmaste socialkontor för att försöka få tak över huvudet, med ovisshet och ingen aning om hur långt det blir till skolan eller ens hur morgondagen ser ut. Så ser de sociala och ekonomiska klyftorna ut i : Medan vanligt folk blivit arbetslösa och fått välja mellan att kunna äta eller betala hyran har vi miljonärer som blivit miljardärer under en global kris. Vi har alltså de som lever på överflöd av kapital, och så har vi de som lever på marginalen. Statens budget 2021 – rambeslutet Att den här regeringen, med Socialdemokraterna i spetsen, prioriterar de rika i stället för att ta tag i de växande klyftorna är ingenting nytt. Redan innan krisen, i förra årets budget, valde regeringen att lägga miljardbelopp på olika avdrag och skattesänkningar för de rikaste, och på den linjen tycks de fortsätta. Det är en välbekant och skadlig linje som av skattesänkningar, nedskärningar i välfärden, privatiseringar, marknads-liberala lekstugor och utförsäljningar av våra hem har gett oss ökade klass-klyftor, en välfärd på svältkost och ett samhälle som inte är nog rustat att hantera kriser. Är det något det här året har visat oss är det hur skört livet är och hur viktigt ett robust och förberett samhälle är, men trots det fort-sätter regeringen på samma nyliberala linje i stället för att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller ta tag i de växande klyftorna. Vi har hört regeringen och stödpartierna i debatten . Vi har hört den mest storslagna retorik, men tyvärr stämmer den inte överens med hur verkligheten ser ut. Vi befinner oss nämligen i en djup samhällskris där våra grannar förlorar jobbet, inte klarar av att betala hyran och möter ännu en nedskärning i området. Det är en kris där de mest sårbara och sköra återigen lämnas på efterkälken, där sjuka utförsäkras och allt fler inte kan leva på sin ersättning eller inkomst. Det är de som får betala priset för den här politiken. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna väljer en annan väg. Vi presenterar omfattande och nödvändiga satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten. Vi vill omfördela och utjämna de ekonomiska klyftorna; det är det viktigaste uppdraget vi kan utföra här i . Det är så vi bygger ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om de mest utsatta och sårbara – oavsett om det är kris eller inte. Därför föreslår vi en ökad beskattning av dem med allra högst inkomster, på kapital och förmögenheter, och vi lägger om den ekonomiska politiken så att de rikaste får betala mer och subventioneras mindre. Vi måste nämligen bygga ut och rusta upp välfärden tillsammans. Vi måste höja närvaron av personal inom sjukvård och äldreomsorg samt på vårdcentraler. Det är också dags att välfärdsarbetarna får de villkor de förtjänar. För vad är ett välfärdsland utan personal inom välfärden? Och vad är ens välfärd om inte rätten till vård, utbildning och tryggt arbete med anständiga villkor? Jag tror knappast att det är miljardärerna, vd:ar eller rika aktieägare som kommer att rädda oss ur krisen, utan faktum är att det är välfärdsarbetare. Det är vårdpersonalen, busschaufförer och alla andra som kämpar och ställer upp för att bära upp det här samhället. Det är alla dem det handlar om – de som står i frontlinjen mot coronaviruset. Det är där riktiga satsningar borde göras, och det är där arbetsvillkoren måste stärkas. Kostnaden kan kapitalägarna och rikisarna gott stå för, för det är just de som sitter på mycket kapital och förmögenheter som har fått stå i rampljuset för politiska beslut och den förda ekonomiska politiken. De har fått slopade eller minskade skatter på förmögenheter, arv, fastigheter, kapitalinkomster samt det ena jobbskatteavdraget efter det andra – och ännu fler bidrag. Jag skulle ändå säga att är ett skatteparadis för deras del. Statens budget 2021 – rambeslutet har fackförbund och löntagare konsekvent försvagats på en alltmer liberaliserad arbetsmarknad, och trygghetssystemen har urholkats. Sammantaget har allt detta bidragit till ökade klassklyftor. har sänkta skatter för de rikaste motiverats med att det skulle skapa jobb, men det enda vi har fått är just nedskärningar i vård, skola och omsorg och en ekonomisk elit som drar ifrån snabbare än någonsin förr och lämnar samhället bakom sig. Det är dags att de rika börjar bidra. Det är dags att vi som samhälle ser efter varandra och stärker våra trygghetssystem och socialförsäkringar, att vi agerar solidariskt och att vi hjälper den som står längst ned på trappstegen. Hur kan man se fler anledningar att prioritera de redan rika när människor fryser under broarna och i en global pandemi hamnar i ännu mer utsatta och sårbara situationer? För oss i är målsättningen att öka jämlikheten i samhället. För oss är det självklart att satsa på den generella välfärden, minska de ekonomiska klyftorna och prioritera de ekonomiskt utsatta. Det är det viktigaste uppdraget vi kan utföra här i . För det krävs en kraftfull fördelningspolitik som är riktad mot de grupper som har de största behoven. 106 (KD): debatterade finansutskottets ledamöter här i kammaren – en debatt som handlade om vad staten borde prioritera och inte, vilka utgifter som borde bli större och vilka utgifter som borde bli mindre. Låt oss inte glömma att det aldrig hade varit möjligt att ha den debatten om det inte vore för alla skattebetalare runt om i . Det är dessa skattebetalare som pengarna tillhör. Det innebär att vi politiker måste vara varsamma med hur pengarna används och prioritera rätt saker, men det innebär också att sänkta skatter är ett mål i sig. Det är ett mål att människor får behålla så mycket som möjligt av de pengar som de själva tjänat ihop. Det är att ett mål att företagare får lägga så mycket som möjligt av sina pengar på att utveckla företaget och anställa fler. Sänkta skatter ökar också tillväxten. Det skapar fler jobb, och skattesänkningar som stimulerar till fler arbetade timmar leder också till att kommunernas ekonomi stärks långsiktigt. Det som är mest betydelsefullt för att kommuner och landsting ska kunna upprätthålla och utveckla välfärden är skatteunderlagets utveckling. Att antalet arbetade timmar ökar är därför helt avgörande för välfärden. Under och Alliansens tid vid regeringsmakten stärktes välfärden. Det syns bland annat på hur skattekraften, det vill säga skatteunderlaget per invånare, utvecklades . växte skattekraften från till , räknat fasta priser. Den ekonomiska politik och välfärdspolitik som fördes med och Alliansen i regeringsställning innebar att resurserna till skola, sjukvård och omsorg ökade med i fasta priser. Att öka tillväxten genom sänkta skatter och förbättrade förutsättningar för företag lönar sig för oss alla. Statens budget 2021 – rambeslutet Vårt samhälle står nu inför stora utmaningar. På grund av den pågående pandemin har problemen vi hade i vården och på arbetsmarknaden fördjupats. Köerna förlängs, och arbetslösheten ökar. För att möta detta har regeringen lanserat ett återstartspaket med gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och trygghet i omställning. En del av dessa satsningar är utan tvekan både bra och nödvändiga, men något saknas. Det märkliga är att en del av det som saknas inte saknas i den politik som bedrivs utan i kommunikationen. är det ju så att kommunikationen låter bättre än vad politiken är, men här är det faktiskt tvärtom. Regeringen gör nämligen skattesänkningar, och även om jag har synpunkter på hur de är utformade välkomnar jag att de åtminstone finns med i budgeten. Men det är nästan som att finansministern skäms över den politik hon bedriver när hon utesluter dessa delar ur sin kommunikation. Jag inledde mitt anförande med att konstatera att skattesänkningar är ett mål i sig. Det är dock självklart också så att skatter är nödvändiga i ett samhälle, åtminstone i det samhälle vi vill ha. Skatter finansierar vården och äldreomsorgen. Skatter finansierar försvaret. Skatter finansierar skolan. Skatter finansierar rättssystemet. Detta är bara några saker som kan nämnas. Det gör att vi behöver fundera på vilka skatter som är viktigast att sänka. För oss kristdemokrater är utgångspunkten att systemet ska gynna sådant som är gott i samhället, som arbete och företagande, sparande, gemenskap och givande. Det är också mot detta som vi kristdemokrater riktar våra skattesänkningar. Den som arbetar eller har arbetat får med vårt budgetförslag en skattesänkning. Vi höjer brytpunkten för statlig skatt. Vi sänker skatterna för föreningar. Vi höjer gåvoskatteavdraget. För den som har en genomsnittlig inkomst sänks skatten med . Detta ökar drivkrafterna att arbeta, och det kommer att vara oerhört viktigt när ska resa sig ur den ekonomiska kris som pandemin lett till. Den höjda brytpunkten för statlig skatt gör det mer lönsamt att vidareutbilda sig, till exempel till specialistsjuksköterska. Den gör det mer lönsamt att bli chef inom äldreomsorgen. Färre ska betala statlig skatt, och de som gör det ska betala mindre. Marginaleffekterna i skattesystemet måste minska. Föreningslivet bidrar med mycket som är gott i vårt samhälle. Här lär vi oss att lyssna på andra. Här lär vi oss att kompromissa. Vi lär oss om medmänsklighet. Vi lär oss om grunderna i demokratin. vill förenkla för föreningslivet, inte minst genom sänkta skatter. Genom sänkta skatter ges föreningar möjlighet att fokusera mer av sin tid och energi på kärnverksamheten, och det vinner vi alla på. Därför tar vi bland annat bort reklamskatten för ideella föreningar. betalade ideella föreningar i reklamskatt. Detta är pengar som skulle kunnat användas till att utveckla och stärka föreningsverksamheten i stället för att försvinna i skatt. Givetvis, fru talman, utökar vi också skattereduktionen för gåvor. Gåvoskatteavdraget, som det ofta kallas, innebär att den som skänker pengar till godkända organisationer som arbetar inom det sociala området eller med forskning får en skattereduktion med . Detta behöver utvecklas. Vi kristdemokrater vill dubbla gåvoskatteavdraget, och vi vill också göra det möjligt för fler typer av organisationer att inkluderas i systemet. Statens budget 2021 – rambeslutet Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vår skattepolitik utgår från människors rätt att behålla så mycket som möjligt av de pengar de själva tjänat ihop, som vi på ett effektivt sätt stärker incitamenten att arbeta och därmed säkrar skatteintäkter till den gemensamma välfärden. Vi vet att människor behöver varandra och blir starkare tillsammans. Därför prioriterar vi också skattesänkningar som underlättar för mer gemenskap i samhället. 107 (S): Kultur, rättsväsen, allmänna bidrag till kommunerna, studiestöd och arbetsmarknad är några av de 27 utgiftsområden som vi beslutar om och som kommer att få en budget . Det är en hisnande summa. Det ska finansieras av skatter och avgifter. Självklart kommer jag att fokusera på skatter, men vi ska inte glömma vad detta finansierar. Det finansierar en historiskt stor satsning på välfärden, på grön teknik, på arbetsmarknads- och näringspolitik samt på rättsväsen och försvar. Men, fru talman, vi måste ha med oss några saker i debatten. Den pågående pandemin är mycket allvarlig. Alla talare har tagit upp den allvarliga situationen i vårt land. Den pågående pandemin påverkar verkligen medborgarna, samhället och föreningslivet. Vi måste dock ha med oss att vi tack vare starka offentliga finanser kunnat genomföra ett historiskt krispaket . Vi har också de ekonomiska muskler som krävs för att göra den historiska reformbudget som ska beslutas om . Det är nu vi ska genomföra en kraftfull återstart av svensk ekonomi med satsningar på häpnadsväckande . Den styrka vi har skapat genom sjunkande statsskuld och ordning i finanserna behövs . Socialdemokraterna är trygghetspartiet som värnar om ordning och reda i statsfinanserna. Det har vi alltid gjort; det är så vi har fått stabilitet i vårt land. Vi är väl rustade för framtiden jämfört med många andra EU-länder med svag välfärd och ihålig beskattning. Den svenska statsskulden är bara hälften så stor som den genomsnittliga skulden i . Många finansministrar är nog avundsjuka på , som har bättre förutsättningar att hantera covid-19:s ekonomiska och sociala effekter. En annan sak som vi måste ha med oss i debatten är att vi har ett gammalt skattesystem. Vi var inte med i EU när vi beslutade om det tidigare skattesystemet, och vi är mer en del av den globaliserade världen och mer integrerade i än när skattereformen beslutades. Vi kan alla konstatera att en översyn av skattesystemet har försenats beroende på covid-19. Jag hoppas nu att en översyn av skattesystemet startas. En annan sak som vi måste ha med oss är att vi får vissa skatteförutsättningar av EU. Det är olika direktiv som beslutas på skatteområdet, och globala organ som kräver mycket svensk aktivitet. Men vi socialdemokrater välkomnar arbetet i och EU för att motverka bland annat skattefusk och skatteundandragande. Statens budget 2021 – rambeslutet Som någon av de tidigare talarna sa finns det i budgeten skatteförändringar på ungefär 30 miljarder. Beslutet är det sista beslutet som innebär att den tidigare, borgerliga regeringens straffskatt på ålderspensionärer försvinner. Det blir ingen skillnad i skatt på arbete och ålderspension , och vi fattar beslutet . Förutom att vi nu tar det sista beslutet om straffskatten på pensionärerna är skatteförändringarna i budgeten ganska stora. Jag ska ta några axplock. Den så kallade uppskovsräntan för uppskjuten skatt på vinst vid bostadsförsäljning tas bort . Både befintliga och nya uppskov omfattas. Sänkt skatt på förvärvsinkomst inkluderar även a-kassa och sjukförsäkring. Det är en del av den gröna skatteväxlingen, som kostar 8,5 miljarder i budgeten. Det blir en tillfällig skattereduktion på arbetsinkomster till följd av pandemin. Skattereduktionen ska rikta sig till personer med låga inkomster och vara helt utfasad vid arbetsinkomster som uppgår till högst . Dessa två skatteförändringar har de som har vanliga löner nytta av. Vi kommer också, som någon tidigare talare sagt, att tillfälligt sänka arbetsgivaravgiften för 19–23-åringar. Den sänks för att motverka pandemins negativa följder och för ungas möjligheter på arbetsmarknaden. Det införs också en utvidgning av nedsättning av arbetsgivaravgifter vid anställning från en till två anställda. En bra satsning i budgeten är också skattereduktionen på investeringar samt ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för forskning och utveckling. Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el och kortare karenstid vid avställning av husbilar finns också med i budgeten. Finanssektorn kommer att bidra med en ökad skatt på 5 miljarder och med 1 miljard ytterligare 2023, detta med hänsyn till samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finanskris. Vi ska komma ihåg att finanssektorn gjorde stora vinster på den förändrade bolagsskatten som infördes och på det nya företagsskattesystemet. Pausad bnp-indexering av drivmedel är några enstaka ord men en väldigt hög kostnad i budgeten. Det kommer att kosta 940 miljoner enligt prognosen, så våra beslut påverkar verkligen storheterna i budgeten. Det är inte bara skattehöjningar och -sänkningar i budgeten. Vi har också skapat nya system. Ett exempel är att det införs en skattereduktion, ett grönt avdrag, för privatpersoner som installerar grön teknik. Detta, fru talman, var ett axplock av de förändringar som finns med i budgeten. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet om statens budget. Det är ett historiskt beslut med 105 miljarder i satsningar och en återstart av ekonomin. Jag vill också tacka , och Liberalerna för ett gott samarbete när det gäller budgetpropositionen . Som ordförande i skatteutskottet gläds jag åt budgeten på utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, som får hela 12,4 miljarder. Men det ska vi ju debattera när detta utgiftsområde ska beslutas om. 108 (M) replik: Statens budget 2021 – rambeslutet Som oppositionspolitiker skulle jag vilja säga att regeringen har varit lat, men regeringen har inte varit lat. Den har ju fullkomligt sprutat ur sig skatteförslag. Det finns väldigt många skatteförslag i den här budgeten. Det har dessutom aviserats många andra skatteförslag – hotats eller lovats beroende på hur man ser på det. Problemet, , är inte att det är många skatteförslag, utan problemet är väl huruvida skatteförslagen leder till något bra eller dåligt. budget är väldigt tydlig. Vi sänker skatten på jobb med tonvikt på låga och medelhöga inkomster, så att vi kan bryta utanförskap och se till att fler människor kommer i arbete. Vi sänker bolagsskatten, så att det blir möjligt med fler investeringar och fler jobb, alltså ett tydligt jobbfokus. Vi sänker skatten på pensioner och vi sänker skatten på drivmedel, så att vi håller ihop geografiskt och över generationer. Mina frågor till är: På vilket sätt anser att den samlade massan av alla skatteförslag som återfinns i den budget som står bakom är bra för ? På vilket sätt anser att den samlade massan av alla dessa skatteförslag underlättar för jobb och företag? Har en siffra på hur många fler jobb som skapas av de här skatteförslagen? 109 (S) replik: Först vill jag säga att de här replikskiftena verkligen påverkar samhällsdebatten. Vi hade ett replikskifte om budgetalternativ, som innehöll minskade löner och hyreshöjningar . Det var ingen realistisk budget att jämföra med. Detta har ni tagit bort i detta budgetalternativ, så nu kan man jämföra politiken. Det är väldigt positivt. När det gäller frågor pågår det en förändring i världen. Vi behöver förbättra klimatet. Med den gröna omställningen växlar vi så att det blir dyrare med vissa produkter och man får lägre skatt på lön, till exempel i områden som inte är så tätbefolkade. Det är klart att vi skapar en del incitament för att till exempel övergå till grön teknik genom att göra det dyrare att producera sådant som lortar ned och billigare att producera sådant som inte lortar ned. Incitamentet att folk får något mer pengar i plånboken är en bra drivkraft för att skapa jobb och företagande. Men grunden för vår politik beskrev ganska målande –att om vi ska skapa fler företag och mer tillväxt måste vi utbilda befolkningen mer. Då har de 140 000 fler utbildningsplatserna stor betydelse för kommande jobb. De måste ju finansieras med någonting, och de finansieras med skatter. 110 (M) replik: Det gläder mig att säger att det är bra för jobb och företagande när människor får behålla mer i plånboken. Det är ett bra klargörande från socialdemokratin efter att arbetsmarknadsministern så sent som i förrgår kallade en skattesänkning för människor som jobbar och pensionärer för en käftsmäll. Den typen av språkbruk passar inte när människor får behålla mer av de pengar som de själva har arbetat ihop. Statens budget 2021 – rambeslutet redogör för alla de skatteförändringar som finns, men kan inte redogöra för vilka samhällsekonomiska effekter de har. Det, fru talman, är alltså en konsekvens av att man har en januariöverenskommelse som bygger på att jämka olika partipolitiska önskelistor i stället för att se till bästa och lösa problem. Troligtvis har alla dessa skatteförändringar antingen små positiva eller negativa, svårt att säga, effekter på den samlade ekonomin. Det är väldigt mycket mer regler, krångel, specialregler och subventioner för olika grupper, men det ger mycket liten effekt på de samhällsproblem har med låg tillväxt, hög arbetslöshet, kriminalitet och otrygghet. Det är partipolitiska önskelistor som har jämkats ihop. Ingen har ställt sig frågan: Är detta bra för ? Är det ändå inte möjligt, , att få ett erkännande för att nu föreslår en fyra gånger större skattesänkning för landets pensionärer än regeringen? Med förslag kommer en pensio-när sammantaget att få mer i plånboken . Varför säger ni nej till vår skattesänkning för pensionärer? 111 (S) replik: Det är ganska magstarkt av att ta upp den tråden eftersom de införde den straffskatt för pensionärer som vi nu mödosamt lyckas fasa ut efter fyra . Det sista beslutet tas . Jag är mer bekymrad över politik när det gäller till exempel en arbetslös industribagare. Om han tjänade 30 000 förlorar han med ert förslag i a-kassa , inklusive att ni inte ställer upp på vår skattereduktion. De kommande två tre månaderna förlorar han . Ni har liksom plockat ut en grupp som verkligen drabbas av er politik, vilket är synd. Förrförra gången vi stod här föreslog ni 26 miljarder i minskade skatter. Året efter var det 32 miljarder, och har ni maxat det med 37 miljarder. Långsiktigt ska ju dessa skattesänkningar finansieras, och jag tror inte att beskrivning av hur ni ser på jobbskatteavdrag kontra pensionärernas skatter i era kalkyler kommer att hålla. Ni har ju inte tagit med hyreshöjningar och löner. Det blir nog mer sifferbingo än budgetalternativ. Detta återstår dock att se. 112 (V) replik: De växande klyftorna är ett av de största hoten just nu och ett av våra största samhällsproblem, men det är inget som denna regering direkt bemöter. refererade i det förra replikskiftet mycket till förra årets budget, till och så vidare. Jag ska därför slå in på det spåret. I förra årets budget, innan coronakrisen, frågade jag Socialdemokraterna om välfärdsarbetarna.