prot · H80926 · 2020-10-22 00:00:00 — Det hade lika gärna kunnat vara en by i eller någon annanstans, men just nu är det . Verkligheten ser ju likadan ut på många orter i . Vad säger då polisen? De säger till tidningen att oroligheterna i är välkända hos polisen. Enligt lokalpolisen är det ett prioriterat ärende, men begränsar lagarna vad polisens insatser kan åstadkomma. Lokalpolisen säger att det är lika frustrerande för dem. Den person som uttalar sig säger vidare att detta inte är något nytt för dem och att de har haft det som något prioriterat . I grunden handlar det om brottslighet kopplad till missbruk, narkotikainnehav, drograttfyllor och stölder. Polisen har ett aktivt samarbete med byavakten och har haft dialogmöten med polis, förundersökningsledare och åklagare. Den person som uttalar sig säger vidare att det är ett väldigt engagerat samhälle som är bra på att informera polisen. De blir kontaktade nästan och får rapporter om vad som sker. Problemen kretsar enligt henne kring ett fåtal personer med missbruksproblematik. Hon säger också att det trots att polisen verkligen prioriterar det förebyggande och brottsbekämpande arbetet i finns gränser för vad polisen kan åstadkomma. Det är lika frustrerande för oss, säger hon. Hade vi haft en annan typ av lagstiftning skulle vi kunna låsa in dem , säger polisen till tidningen . Det är lika frustrerande för oss, säger polisen. är problemet att de brott som begås inte ger skäl för häktning. Även om brotten i sig är allvarliga är de ofta inte tillräckligt grova för att till exempel innebära fängelse. Artikeln fortsätter sedan att berätta vad polisen gör. Det här, fru talman, är verkligheten i en by i . Då kan man ju lyssna på ministerns svar. Finns det någonting ministern sa i sitt svar på min fråga som har bäring på vad polisen säger? Jag hittar i alla fall ingenting. Det finns inte ett svar som statsrådet har gett än så länge i denna debatt som har bäring på den problematik som lokalpolisen i tar upp. Polisen varnar i samma artikel för risken för medborgargarden när medborgare känner sig övergivna, ensamma och utsatta och när brotten inte upp. Det vill vi inte ha i . Även de som bor i betalar skatt. Även de som bor i har rätt till trygghet. Det är klart att det är ett misslyckande för rättssamhället när det kan åka drograttfulla . Jag kan inte ens föreställa mig den frustration jag skulle känna som mamma i över att veta att min sjuåriga dotter kan bli överkörd av en drograttfyllerist som samhället och polisen känner till – som alla känner till. Ändå försiggår det . Den här vardagsbrottsligheten tär sönder . Den här vardagsbrottsligheten gör att människor känner uppgivenhet. Den här vardagsbrottsligheten måste få en lösning, och då menar jag i verkligheten – inte i retorik i talarstol utan i verkligheten, så att även lokalpolisen i får samhällets stöd. 21 (M): Det är jättebra att satsningar görs – jag tackar än en gång för detta. Men vi har matvaruaffärer som har tiggare utanför och som vittnar om personer som mer eller mindre bara går in och hämtar varor. Dessa personer kan affärerna inte få portade redan vid dörrarna. I stället kommer de in, och affärerna får lägga ned en massa resurser på att följa efter personerna. Sedan snattar de, och så följer en process där de går ut genom portarna för att sedan plockas in igen medan polisen inväntas. Detta tar ju jättemycket resurser. Varför får affärerna inte lov att porta dessa människor, som inte har för avsikt att gå in i en affär och handla, betala och göra rätt för sig? Det här belastar ju oss skattebetalare. Dessa resurser borde kunna användas till annat; de borde kunna användas till fler poliser i yttre tjänst. Jag skickar med det ansvariga statsrådet dessa förslag till förbättringar och hoppas att han gör något bra av dem. 22 Statsrådet (S): Tack, och , för fortsatt diskussion i denna interpellationsdebatt! Jag blir dock lite förvånad. Det är möjligt att jag talade väldigt otydligt i mitt svar, men till sa jag så här: Det är viktigt att de som gång på gång gör sig skyldiga till drograttfylleri och andra trafikbrott kan straffas på ett adekvat sätt och hindras från att begå nya brott. Den här regeringen har ökat möjligheterna att förverka fordon vid upprepad trafikbrottslighet. bereds också förslag om en höjning av maximistraffet för bland annat rattfylleri och grov olovlig körning till fängelse. Förutom strängare straff möjliggör dessa förslag att föraren vid behov kan frihetsberövas redan i samband med ett polisingripande. Jag tycker att detta är ett hyggligt svar på den problematik som beskrevs av interpellanten. Det är samma sak med . Jag sa att regeringen beslutade om en lagrådsremiss om just tillträdesförbud till butik. Jag uppfattar att det är exakt det som efterfrågas av riksdagsledamöterna, så det känns som att vi är på gång. Men även med dessa lagförändringar är det, återigen, så att det blir problem om det inte finns lokala poliser som kan följa upp ett tillträdesförbud eller om man inte kan ingripa mot rattfylleri, till exempel genom att införa nya sållningsprov så att poliserna lokalt verkligen kan se att någon har kört narkotikapåverkad. När jag lyssnar på ledamöternas inlägg upplever jag att vi har exakt samma dagordning. Förslag ligger antingen redan i lagrådsremisser eller är på gång. Jag tror att vi kan fortsätta denna diskussion och, framför allt, ha ganska stort samförstånd i att dessa brott ska bekämpas. Det kommer att göras i ganska bred politisk enighet, verkar det som när jag lyssnar till debatten. 23 (M): Retorik är en sak; goda ambitioner är en annan. Men verkligheten för dem som bor i är det viktiga, i alla fall för mig som förtroendevald riksdagsledamot för . Det är bra att regeringen har ambitioner. har tillsammans med andra partier i justitieutskottet riktat tillkännagivande efter tillkännagivande och krävt att regeringen ska agera. Det är när regeringen börjar leverera – när det verkligen händer saker – som lokalpolisen i faktiskt kan se till att dessa personer blir häktade och lagförda och att bilar och annat beslagtas. Så är det inte . Detta har pågått , precis som polisen säger i artikeln i tidningen . De säger att de känner till det här. Problemet finns, men ingenting har hänt. Det är verkligheten. Det finns en stor och bred politisk enighet om att tryggheten i måste öka, men det är regeringens ansvar att lägga fram en fungerande lagstiftning för riksdag. När regeringen gör det ska vi naturligtvis bifalla de förslagen, för var man än bor i ska man ha rätt till trygghet. Polisen ska känna stöd var de än jobbar i . Vi ses väl här igen om , så får vi se om just den här situationen är löst eller inte. Jag vet inte vad statsrådet har för tidsperspektiv, men jag kan ju ställa frågan: När tror statsrådet att de åtgärder som statsrådet har presenterat kommer att ha någon form av effekt för dem som bor i en by i ? 24 Statsrådet (S): Jag tycker att det har varit en klargörande debatt som visar på att regeringen gör väldigt mycket och framför allt har flera förslag på gång, som det verkar finnas en bred riksdagsmajoritet bakom. Det låter ju bra. Att vi bygger ut en så stor myndighet som på så och så kraftfullt som vi gör nu med i princip en tredjedel är exempellöst i modern tid och kommer att ge effekt över hela landet, också i . Men vi får vara försiktiga med att tro att polisen bara kan utreda bort alla brott. Det handlar ju också om vad resten av samhället gör, till exempel i missbrukarvård eller andra insatser som inte bara ser till att kriminaliteten inte befästs och fortgår utan att det också finns förebyggande insatser som gör att polisen inte bara behöver utreda brott. På de områden som vi har diskuterat är det kraftfull leverans på gång. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera detta och framför allt att göra reklam för allt regeringen gör. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:34 om fusk inom näringslivet 25 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja det utbredda fusket inom olika näringslivsgrenar och vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag följer en god företagssed och därmed föregår med gott exempel. Näringspolitikens mål är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Väl fungerande marknader med goda ramvillkor är en grundläggande förutsättning. Det ska inte löna sig att fuska eller bryta mot regelverk för att skaffa sig fördelar. Detta är inte minst viktigt i det nuvarande arbetet med att skapa förutsättningar för näringslivets återhämtning. Regeringen arbetar aktivt för att stävja fusk, bland annat genom att öka myndigheters kontrollmöjligheter samt genom att skapa förutsättningar för ökad samverkan mellan myndigheter. Regeringen har i lagrådsremissen befogenheter föreslagit att får ökade befogenheter i tillsynen över de nationella och EU-rättsliga konkurrensreglerna. Även och kontrollmöjligheter av stöd har utökats tidigare . har åtta myndigheter med som samordnande myndighet i uppdrag att utveckla metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Även och ingår i arbetet. Myndigheterna genomför bland annat arbetsplatskontroller. För att stödja näringslivet under den pågående pandemin har regeringen vidtagit ett stort antal åtgärder. Parallellt med det har en utredare, före detta rikspolischefen , tillsatts för att analysera och föreslå åtgärder som minskar risken för brott och fusk kopplade till de coronarelaterade stödåtgärder som har ekonomiska och statsfinansiella konsekvenser. Vad gäller de statliga bolagen ställer regeringen i statens ägarpolicy krav på att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och även i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en sund och säker arbetsmiljö, en god affärsetik och ett aktivt antikorruptionsarbete samt ett ansvarsfullt agerande inom skatteområdet. De statliga bolagen ska dessutom säkerställa att missbruk inte sker av den särställning som det kan innebära att vara ett bolag med statligt ägande. Regeringen följer löpande upp de statliga bolagens arbete på området, bland annat genom ägardialoger. 26 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Jag lyssnade tidigare på en väldigt intressant debatt om polisen, tryggheten i samhället och så vidare. sa i sitt slutanförande att det är viktigt vad övriga samhället gör. Det ser jag som ett medskick att vi alla på något sätt måste föregå med gott exempel i allt vad vi företar oss. Då är det oerhört viktigt att de statliga bolagen och de bolag som staten har att styra över föregår med gott exempel. Det är några delar i svaret som jag skulle vilja få utvecklade lite grann. Det står så här: ”Näringspolitikens mål är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag.” I samma stycke står det så här: ”Det ska inte löna sig att fuska eller bryta mot regelverk för att skaffa sig fördelar.” I nästa stycke står det: ”Regeringen arbetar aktivt för att stävja fusk, bland annat genom att öka myndigheters kontrollmöjligheter samt genom att skapa förutsättningar för ökad samverkan mellan myndigheter.” Det är bra, men vad betyder det i praktiken? För inte så länge sedan hade statsrådet och jag en debatt om Postnord och att de hade blivit rapporterade för otillåtet cabotage. Jag tycker att det är lite besvärande att statens bolag hamnar i en situation där det faktiskt kan anklagas för att inte följa regelverket. Statsrådet lovade att han skulle ta en diskussion med Postnords ledning, och jag utgår från att så har skett. Likväl skapas det rubriker där statliga företag figurerar genom att fuska och inte följa regelverket. Jag vill hemskt gärna ha ett svar från statsrådet på hur man från statens sida ska arbeta mer intensivt för att förhindra den typen av verksamhet. Jag kommer att fördjupa mig lite grann i detta i nästa anförande. Jag tycker att det är besvärande för staten att man gång på gång dyker upp i tidningsartiklar om att man inte följer regelverket. pekar staten med hela handen på oss medborgare och säger att vi måste följa lagstiftningen. Jag har inga problem med att människor ska följa lagen, men jag tycker att staten borde gå främst och visa vägen. Och ska man inte gå främst och visa vägen med att figurera i rubriker där man anklagas för fusk. Det borde de statliga företagen hålla sig för goda för. I det sista, avslutande stycket i svaret står det så här: ”Vad gäller de statliga bolagen ställer regeringen i statens ägarpolicy krav på att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och även i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende.” Det låter jättebra. Men vad gör regeringen i praktisk handling för att det verkligen ska bli så? 27 Näringsminister (S): I en perfekt värld med perfekta människor skulle vi inte behöva diskutera den här typen av frågor. Men är ju varken eller jag perfekt eller för den delen vårt samhälle eller den värld vi lever i. Däremot ska vi sträva efter att så långt det är möjligt förhindra fusk och korruption, därför att det i sig ruckar på det som är grundläggande för vår marknadsekonomi, nämligen konkurrensförutsättningarna, men naturligtvis också på tilltron och legitimiteten i samhället. Skulle detta ske i stor omfattning skulle vi få problem med tilliten mellan människor och därmed också till hur samhället är uppbyggt. I har vi, fru talman, haft en ganska stor tilltro till varandra. Den tilliten finns ju kvar enligt alla mätningar som finns. Vi har också i jämförelse med många andra länder, tack vare offentlighetsprincipen och väldigt tydliga regler, haft relativt lite korruption. Men det betyder inte, fru talman, att det inte förekommer. Det betyder inte heller att inte risken finns för att det kan förekomma. Det är mot denna bakgrund, fru talman, som jag talar om att det är viktigt med tydliga lagar och regler och att man också följer upp dessa. Det är inte därför att man ska gå omkring och misstänkliggöra folk i onödan. Men vi måste ha detta på plats, därför att brister har ju förekommit förut och kommer också att förekomma , för vi lever varken i ett perfekt land eller i en perfekt värld. Detta innebär att vi måste ha en kontrollapparat, och därför skärper vi regelverket, precis som jag läste upp. Vi har skärpt möjligheten för myndigheter att följa upp och beivra brott, och vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag på bord på ytterligare insatser, och jag redogjorde för några av dem. Vi gör detta eftersom det är så viktigt att konkurrens sker på sjysta villkor, att vi har sunda värderingar och att etiken i affärslivet, oavsett bolag, inte blir korrupt utan just sund. I dessa svåra pandemitider, när det offentliga, skattebetalarna, tillhandahåller direkta stöd, garantier, krediter med mera på 600–700 miljarder till det svenska näringslivet är detta extra viktigt. Det är mot denna bakgrund vi har vidtagit ytterligare åtgärder för att både förebygga och beivra eventuella brister så att det inte ska gå att komma undan med dessa. Vi ställer högre krav på statliga bolag, just av de skäl som nämner. De ska föregå med gott exempel. Vi har ett stort antal bolag i den statliga portföljen, antingen hel- eller delägda, med ett värde på 600–700 miljarder. Dessa 45–46 bolag sysselsätter tiotusentals människor, med allt vad det innebär. Vi nöjer oss dock inte bara med att ställa extra krav, utan om det förekommer brister följer vi upp det direkt. Bryter man mot regelverk har vi ett rättssystem där detta ska beivras, och det gäller de statliga bolagen likaväl som alla andra. Därutöver är detta frågor som vi tar upp vid varenda ägardialog med företag där det har förekommit brister. Jag kan försäkra om att det behöver ingen tvivla på att vi gör. 28 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Nej, några perfekta människor är varken statsrådet eller jag. Vi har våra brister, och det gör oss till människor. Men det är en himmelsvid skillnad mellan att göra ett misstag och att medvetet göra något för att tillskansa sig fördelar. Det finns olika sätt att begå brott. Det ena sättet är mer handgripligt: att stjäla, misshandla eller rent av mörda. De brotten är mer tydliga. Men man kan också begå brott som vid första anblick inte ser ut som en brottslig handling, men när man djuplodar i frågan ser man att det är olagligt. Här hittar vi ibland statliga och kommunala företag som inte följer regelverket. Detta fick en av mina tidigare kollegor på att reagera, så han skrev en debattartikel. Jag ska läsa några stycken från den. ”När två svenska fordon stoppades och påkoms med att köra på dubbla förarkort, rann bägaren över för bilinspektör i när han fick höra anledningen. ’Alla statliga och kommunala företag måste börja betala för sig när de upphandlar transporter’, säger han. ’När de inte betalar vad det kostar, öppnar det inte bara upp för fusk och stress. Utan det driver även svenska åkerier mot konkurs’.” ”Det var som två svenska fordon stoppades kort efter varandra nära . En bil och släp och en grusbil fick dela på kontrollplats. Två svenska fordon med svenska förare. Båda förarna använde dubbla förarkort.” ”Förarbyten som tar ger en stark indikation på att något är fel och det extra förarkortet som användes i det ena fordonet, tillhörde en man som inte innehade ett YKB. I det andra fordonet satt det extra förarkortet i färdskrivaren, säger .” Ett YKB är ett yrkeskompetensbevis, som ger rätt att köra yrkesmässigt. ber jag om ursäkt för språket, fru talman, men jag läser ordagrant vad som står i artikeln. ”Detta gör mig uppriktigt sagt förbannad. När åkerier kör för statliga och kommunala bolag och inte kan få ihop det, då är något väldigt fel. Om ett åkeri inte vill fuska och då inte klarar uppdraget, finns dessutom en uppenbar risk att åkeriet förlorar uppdraget, säger .” Det är denna verklighet som är där ute. Det finns statliga och kommunala aktörer som tvingar fram ett fusk. Läser man lite noga i det som reglerar trafiklagstiftningen står det att man inte får bete sig på det sättet, utan man ska betala och göra rätt för sig. Det gäller såväl privata som statliga företag. Det är ett bekymmer när det blir legitimt att stat och kommun beter sig på detta sätt. Då går man inte med fanan längst fram och visar vägen för ett sunt företagande. Detta bekymrar mig. Jag hoppas verkligen att statsrådet sätter ned foten och talar om var skåpet ska stå, för är det något statliga och kommunala företag ska göra är det att följa lagstiftningen. De måste visa vägen för hur man gör rätt, inte för hur man fuskar. 29 Näringsminister (S): Nej, så är det. Det är också därför vi ställer tydliga krav. Det är inget allmänt sägande utan en del av statens ägarpolicy. Det förs också kontinuerlig och regelbunden dialog med dessa företag. Om det förekommer brister, och det behöver inte vara olagligheter eller fusk utan kan vara något som gränsar till sådant som vi inte tycker följer ägarpolicyn, tar vi upp det och får det antingen förklarat om det är ett missförstånd eller rättat om ett misstag gjorts. Handlar det däremot om ett lagbrott gäller, precis som säger, lagar och förordningar. Dessa har vi dessutom skärpt, mycket på grund av tidigare vilda västern-mentalitet, inte minst hos utländska åkerier som har kunnat konkurrera på detta sätt. Vi har skrivit om reglerna och fått förbättringar inom EU-systemet, och vi har drivit på inom landet. Vi har också skjutit till resurser till polisen. Det är välkänt att vi har som mål att få ytterligare 10 000 polisanställda till 2024, just för att inte bara ha tydliga regler, förväntningar och lagar utan för att också kunna följa upp. Även om jag har stor tilltro till människor måste vi ha en kontrollapparat för att se till att lagar och regler följs. När det gäller just de statliga bolagen har vi tagit ytterligare steg. Utöver att vi i statens ägarpolicy har tydliga förväntningar på att bolagen ska vara föredömen, agera etiskt med mera ställer vi också krav på att bolagen ska försäkra sig om att upphandlade underleverantörer har kollektivavtal. Det har nämligen förekommit problem, inte alltid av olaglig art men ändå sådana att man måste fråga sig vilken utveckling vi vill ha i detta land. Det ska inte finnas minsta tvivel på att en socialdemokratiskt ledd regering med Socialdemokraterna och alltid kommer att stå upp för löntagarna och se till att det finns sjysta villkor. Konkurrens är bra men får inte innebära att man dumpar löner eller fuskar sig till framgång. Det drabbar inte bara enskilda bolag utan i längden hela arbetsmarknaden om vi inte upprätthåller kraven på sjysta villkor. Detta gör vi genom lagar, förordningar och tydliga förväntningar på de statliga bolagen. Innebär detta att vi aldrig mer kommer att se brister? Nej, eftersom vi talar om människor kommer det säkert att förekomma brister även . Därför är det extra viktigt att vara tydlig. Är det ett lagbrott ska det lagföras, och det vet . Sker det däremot upprepade misstag ska det påpekas så att bolaget rättar till det. Vi kan ju inte ha en situation där framgång nås genom fusk, för då är vi på ett sluttande plan – och så vill varken eller jag ha det. 30 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Det är himmelsvid skillnad på att göra ett misstag. Det kan vi alla göra, och det gör oss inte till bättre eller sämre människor i en sådan situation. Det är det medvetna fusket som är ett bekymmer, när man medvetet begår en handling som strider mot lagstiftningen. Det är där vi har ett problem. Om jag ska vara riktigt ärlig stör det mig när statens skjorta är vit utan fläckig. Staten måste under alla omständigheter följa lagstiftningen. Sedan kan man trampa fel , men då får man backa tillbaka och göra rätt. Det är inte värre än så. Men när man gång på gång läser artiklar och gång på gång får telefonsamtal från dem som är aktiva i verksamheten och får besked om att man inte följer lagstiftningen och sedan sopar det under mattan blir det fel, för staten måste visa vägen för hur det ska vara när det är en sund och sjyst marknad. Då får skjortan inte vara fläckig. Detta är oerhört viktigt. Staten har också en oerhört viktig roll när det gäller att sätta ribban i samhället. Om staten sätter ribban på en låg nivå kan man inte förvänta sig att andra sätter ribban på en högre nivå. Det är där vi har problemet. Jag hoppas innerligen att jag inte behöver ha en sådan här debatt igen med statsrådet framöver utan att vi kan se fram emot att statliga företag går med fanan högt . Att enskilda individer i staten kan göra fel får vi leva med, för det är människor vi pratar om. Men det är som sagt en helt annan femma. 31 Näringsminister (S): Tack, , för en angelägen fråga! Jag skulle nog till och med gå ännu längre och säga att det nog inte ens räcker att skjortan är vit, utan det är viktigt att också det som finns under skjortan håller. Det är mot den bakgrunden som vi har ändrat i statens ägarpolicy och kräver att man ska titta på sina underleverantörer och de upphandlingar man gör – att det är sjysta villkor även där. Det kan mycket väl vara så att skjortan är jättevit, och jag skulle säga att alla statens bolag gör sitt yttersta för att så ska vara fallet. Men det räcker inte att bara titta på sin egen verksamhet, inte minst när vi nu talar om den typ av åkeriverksamhet som pratar om. Då är det viktigt att man så långt det är möjligt ser till att inte bara skjortorna utan också det som finns därinunder är rent och fint. Det beror på en mycket enkel sak. Jag är till skillnad från född i ett land där korruptionen är en cancersvulst, där fusk förekommer väldigt ofta och där detta i grund och botten äter på samhällstilliten och samhällsgemenskapen. Det gör att ekonomisk och demokratisk utveckling blir svårt i den typen av länder.