prot · H80940 · 2020-11-24 00:00:00 — Vårt skattesystem måste vara uppbyggt på ett sådant sätt att det fungerar som ett skyddsnät, oavsett om man är företagare eller löntagare, när något sådant här slår till. Det var ingen människa som kunde ana vilka effekter detta skulle få när vi hörde de första rapporterna om covid-19. Men det har fått ett genomslag i vårt samhälle som ingen kunde förutse. Därför får man tänka lite utanför boxen när det gäller hanteringen av detta. 50 Näringsminister (S): Det gäller inte bara att tänka utanför boxen utan att också agera resolut och snabbt. Jag är inne på mitt nionde år som ledamot i en svensk regering, och jag tror att jag aldrig har varit med om en period som just denna, där vi med åtgärder i en sådan hastighet och av en sådan omfattning har mött en så djup och bred kris. Det dröjde bara någon vecka innan vi kunde komma med besked om ett korttidsstöd, som fortfarande gäller och kommer att fortsätta gälla och som stöttar både företagen och löntagarna så att vi slipper få ännu fler arbetslösa än vi redan har sett. gör bedömningen att åtminstone ett par hundra tusen jobb har kunnat räddas på detta sätt. Vi har infört omställningsstöd, hyresstöd, statligt övertagande av delar av sjuklöneansvaret, uppskov med skatter och avgifter, nedsatta arbetsgivaravgifter upp till den trettionde anställda och så vidare – en mängd direkta stöd och garantier och krediter av olika slag. Inte ens för ett land med välskötta statsfinanser, som har haft överskott i statsfinanserna fram till , är de resurser som står till förfogande oändliga, även om de är stora. Med flera hundra miljarder i direkta stöd av olika slag tillsammans med garantier på ytterligare omkring 500 miljarder är det alltså klart att vi gör insatser. Och det gör vi just av det skäl som talar om, nämligen att vi hjälps åt för att övervintra. Jag kan, fru talman, försäkra att jag är en väldigt optimistisk person. Jag tror verkligen på människan och på att vi, när vi står där i en nödsituation, lyckas göra något som inte var möjligt: att på mindre än få fram ett vaccin. Det är klart att jag hoppas på det. Det tror jag att vi alla gör. Någonstans tror jag att vi alla känner att vi nog kan det här med pandemin nu; det får räcka. Men vi är inte där. Även om det nu kommer positiva besked kan vi inte jobba utifrån hypotesen att detta är slut eller . Jag hoppas på det; jag tror att vi alla hoppas på det. Men vi måste utgå från det värsta och hoppas på det bästa. Ja, vi kommer att fortsätta att stötta det svenska näringslivet. Vi gör det ofta via generella åtgärder, och det beror på att många av de generella åtgärderna är lättare att införa. De är lättare i statsstödshänseende och dessutom i juridiskt hänseende. De omfattar stora delar av det svenska näringslivet, och mot bakgrund av att pandemin fortsätter har vi precis aviserat att vi kommer att förlänga dem. Vi utesluter inte att man kan behöva vidta ytterligare åtgärder som kan vara specifika. Vi för, som sagt, en hel del dialog med branscher och företag, och jag kan försäkra om att vi får många goda förslag från branscherna just utifrån den ganska besvärliga situation företagen befinner sig i, där de varken kan producera eller har några kunder. Vi måste balansera, så att vi kan använda skattebetalarnas pengar på ett klokt sätt och också se till att så många som möjligt av våra företag och jobb kan övervintra denna eländiga pandemi. 51 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Vi har ett besvärligt läge, och det är många duktiga företagare där ute som verkligen kämpar för att få företagen att överleva och för att skapa förutsättningar så att de kan driva företagen vidare med sina anställda. behöver de hjälp av statsmakterna. Jag får rapporter om att det är krångligt att söka stöden, och de betalas inte ut i den omfattning som behövs. Effekterna är ganska dramatiska. var det en fyrdubbling av antalet uppsagda inom transportsektorn jämfört med . De flesta uppsägningar skedde , men vi ser nu att det ökar igen och att kurvan är på väg uppåt. Med andra ord talar mycket för att det kommer att bli värre, och risken är att ännu fler förlorar jobbet innan det vänder. Finns det då inget jobb att komma tillbaka till när det väl vänder blir skadan än värre. Här hoppas jag innerligt att regeringen och statsrådet gör vad som kan göras för att rädda företagen, att man lyssnar på branschen och att man också tar till sig av de förslag som finns för att få bussbranschen att övervintra och överleva denna mycket besvärliga situation. I det här läget är man helt i händerna på de restriktioner som gäller i samhället: Människor ska inte resa vare sig inom regioner eller över regiongränser. Därmed försvinner kundunderlaget för bussbolagen till i princip . De klarar inte detta i ett längre perspektiv. 52 Näringsminister (S): Så är det nog för alla företag: Om man har en situation där man inte kan bedriva verksamhet och därmed inte har några intäkter blir det oerhört svårt i längden. Det vet vi alla. Det är just mot den bakgrunden som vi har infört ett stort antal stödåtgärder, och vi fortsätter med dem och förlänger dem för att kunna möta effekterna av pandemin. säger nu att det är krångligt. Vi hade precis en diskussion om vikten av att hålla kriminella element borta. När vi använder flera hundra miljarder av skattebetalarnas pengar för att stötta det svenska näringslivet kan man inte bortse från att det också drar till sig lycksökare och kriminella element. Då gäller det att hitta en balans, så att de skattepengar vi använder för att stötta det svenska näringslivet just går till sunda och ärliga företag och inte hamnar i händerna på ligor och organiserad brottslighet. Då måste man ha ett regelverk som säkerställer detta så långt det är möjligt. Sedan får det inte slå över, så att det blir så krångligt att det inte går att använda. Det är denna balansakt som vi försöker göra. Jag ska vara ödmjuk och säga att det är klart att det alltid är lite svårare när man gör något nytt än när man har en viss erfarenhet av det. Vi har undan för undan skruvat i regelverken, så att de ska fungera. Vi är i ett besvärligt läge. Vi kommer att fortsätta vara i ett besvärligt läge tills vi har ett vaccin som går att distribuera bland befolkningen, så att vi kan slå ut pandemin. kommer vi att fortsätta att hjälpas åt. Men jag vore oärlig om jag stod här som näringsminister och sa att vi kommer att kunna möta varje negativ konsekvens som pandemin har på näringsliv och jobb. Det kommer vi tyvärr inte att kunna. Det kommer inget land att kunna. Men vi ska göra vårt yttersta för att mildra effekterna, så att vi kan komma starkare ur det elände som vi är i just . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:143 om Postnords kundbemötande 53 Näringsminister (S): har frågat mig om jag har för avsikt att säkerställa att Postnord för en dialog med berörda aktörer inför förändringar i postutdelningen. En väl fungerande postverksamhet i hela landet är en viktig fråga för regeringen. Svenska folket ska kunna lita på posten och att breven kommer fram . Det är som är den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn inom postområdet, och myndigheten för en tät dialog med alla postoperatörer, varav Postnord är den största. Det är vidare bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Regeringen har genom statens ägarpolicy högt ställda krav på att bolag med statligt ägande ska agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Som ansvarig minister för förvaltningen av bolag med statligt ägande för jag en löpande dialog med Postnord, bland annat om vikten av att bolaget för en öppen och konstruktiv dialog med sina intressenter, särskilt i ett läge där vi går igenom en ganska stor strukturförändring. 54 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Statsrådet var ju inne på att det sker en stor och snabb förändring på postmarknaden och kopplat till post och tidningar. Vi ser att brevvolymerna sjunker medan mängden paket ökar. Detta är något som har skett , och det sker snabbt över hela landet. Interpellationen handlar framför allt om kundbemötandet. Jag har full respekt och förståelse för att statsrådet inte kommer att kunna gå in och svara i detalj om varje enskilt ärende, men jag vill ändå ta upp detta som ett exempel på en attityd och ett kundbemötande som inte känns okej från ett statligt företag. I min hemkommun, , finns det i ett bostadsområde med både kommunala bostäder och bostäder som ägs genom en samfällighetsförening där man kan vara medlem. Där vill man flytta samman postlådor till en postlådesamling, vilket de boende är positivt inställda till, för de förstår att brevvolymerna och kanske också tidningsvolymerna sjunker. Men det som blir kruxet i det här fallet är att man som samfällighetsförening också har en samfällighetslag att ta hänsyn till. Där regleras det via lantmäteriförrättningar att man inte kan sätta samman en postlådesamling. I ett nyhetsinslag i TV4-nyheterna uttalade sig en produktionschef på i stil med: Gör man inte som vi säger får man hämta sin post på ett företagscenter, och det är bara att lyda order. Att man uttalar sig på detta sätt utan att ha kommit fram till en lösning som passar alla – den ska ju passa Postnord i det här fallet, men den ska också passa de boende – känns inte okej från ett statligt företag. I det här fallet handlar det om Postnord, men det hade lika gärna kunnat vara en statlig myndighet eller ett annat statligt bolag. Frågan är: Har ministern för avsikt att säkerställa att Postnord för en dialog med berörda aktörer inför en förändring i postutdelningen? I statsrådets svar kan man läsa att man bland annat för en löpande dialog om vikten av att bolaget har en öppen och konstruktiv diskussion. Min fråga avsåg framför allt att man ska säkerställa att detta verkligen sker. Jag skulle gärna vilja att ministern utvecklade svaret på min fråga lite grann: Har ministern för avsikt att säkerställa att Postnord för en dialog med berörda aktörer inför en förändring i postutdelningen? 55 Näringsminister (S): Postnord är ett bolag som är en sammanslagning av den gamla svenska posten och den gamla danska posten. Sammanslagningen skedde för över ett årtionde sedan och var, inte minst i denna kammare, kontroversiell när den genomfördes av den förra regeringen. Detta skedde när den ganska snabba förändringen av poststrukturen, inte minst via digitaliseringen, hade påbörjats, framför allt i . Inte minst genom lagförändringar sjönk volymerna i den danska verksamheten ganska raskt. Det är klart att det har gjort att situationen har varit väldigt tuff för Postnord. Jag tror att alla begriper att det blir svårt om man inte har intäkter. Den utveckling som vi såg i såg vi naturligtvis också i , om än något . Nedgången i brevvolymer som startade också här för sedan har accelererat. Jag tror att vi alla förstår varför. Vi skickar allt fler elektroniska mejl till varandra och allt färre handfasta brev. Också det offentliga ska digitaliseras mer. Därmed kommer det att bli mindre och mindre sådana volymer. Detta gör naturligtvis att intäkterna från brevförsändelser minskar kraftigt. ökar paketvolymer av samma skäl, precis som säger. Det här gör naturligtvis att detta bolag har behövt göra ganska stora och ibland smärtsamma förändringar. En del har gått bra. Annat har inte gjort det. Det är klart att vi kontinuerligt jobbar med den struktur som finns när det gäller en dansk-svensk post. Vi jobbar kontinuerligt för att försöka stötta och hjälpa bolaget att komma in i den nya tiden – man har ju hela sin historia med postförsändelser och allt vad det innebär. Jag förstår naturligtvis att som lokal riksdagsledamot tar upp en fråga från . Precis som vet kan jag inte kommentera enskilda ärenden på det sättet, men jag kan försäkra generellt att vi för en kontinuerlig diskussion med Postnord om den strukturförändring som sker. Naturligtvis ställer vi ganska höga krav på att statliga bolag eller bolag med statligt ägande ska föregå med gott exempel och se till att göra det så bra det går, men jag vill påpeka att med sammanslagningen med den danska posten inleddes en period som har varit väldigt besvärlig. Den resan är inte över . Vi är fortfarande mitt i en strukturförändring, och den kommer att fortsätta. Vi kommer i nära dialog med postens styrelse och ledning fortsätta att se till att stötta och hjälpa så att strukturförändringen går så bra som möjligt både för kunderna och för bolaget. 56 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Självklart ska vi komma ihåg att Postnord i grunden är ett bra företag. Det är ett bra bolag. Jag har själv haft förmånen att bland annat få göra studiebesök på . Det är en fantastisk verksamhet som bedrivs. Bolaget har ett fantastiskt nät för att kunna distribuera brev och paket i landet. Jag har också under en hel dag följt med en lantbrevbärare ut på den sista slingan för att få ut brevet till slutkund. Det är ett bra sätt att få intryck och insyn i hur det verkligen fungerar och ska fungera. Utifrån det besöket kan jag garantera att det fungerade väldigt bra. Jag delar bilden av att saker och ting måste få förändras – jag tror inte att någon säger emot det. Men man behöver ha en konstruktiv dialog när man väl ska gå in och göra en förändring. Det kan vara allt från att lägga om rutter till att göra brevlådesamlingar. Det kan handla om den diskussion som pågår som är kopplad till varannandagsutdelning och hur det kan påverka kunder, kanske framför allt på landsbygden. Det kan gälla brev till företagare men kanske också den diskussion som är kopplad till tidningsbranschen. Jag är övertygad om att även statsrådet är uppvaktad om detta. Det viktiga är att man har en konstruktiv dialog, ett konstruktivt samtal, så att inte den ena parten rusar åt andra hållet. Det är viktigt att båda blir så nöjda som möjligt. Båda parter i detta fall, som är i , kanske inte kan bli helt nöjda. Men man måste kunna sätta sig ned och verkligen hitta en lösning innan den ena parten snabbt rusar iväg. Jag förstår att statsrådet inte kan kommentera detta fall, men här har man alltså en annan lagstiftning, samfällighetslagstiftning, att ta hänsyn till. Att man som statligt bolag springer vidare och anser att man inte behöver ta hänsyn till den tror jag inte låter särskilt bra i svenska folkets öron. Jag tror inte att det låter särskilt bra om man ska prata om tillit till myndigheter och statliga bolag. 57 Näringsminister (S): Jag tror att vi är helt överens. Man gör denna typ av ibland ganska smärtsamma förändringar. De är smärtsamma eftersom affärsmodellen inte är riggad för detta. De är smärtsamma för personalen, som naturligtvis får vara med om ganska stora förändringar. De är också smärtsamma eftersom infrastrukturen i sig förändras. Människor som är vana vid den kan tycka att det blir otryggt innan de får besked. Det är klart att vi ska försöka se till att bolaget gör detta så bra som möjligt. Det är därför vi ställer de krav som vi ställer. Om detta är vi helt överens, och vi kommer att fortsätta det arbetet. Det innebär inte att det inte kommer att uppstå incidenter som kan betecknas som brister. Men vi får försöka hjälpas åt att se till att det rättas till så fort det går. 58 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Det är positivt att statsrådet förstår problematiken i detta. Det kan, som jag har uttryckt det, vara en rad av händelser som har påverkat detta. Jag tror att man i grunden behöver ställa sig själv en fråga. Det är en fråga som vi måste ha för ögonen oavsett om vi är i riksdag, i regeringen, i kommuner eller i regioner: Vem är till för vem? Det är inte invånare som är till för staten och, i detta fall, Postnord, utan det är staten och, i detta fall, Postnord som är till för invånare. Detta tror jag, oavsett vilken förändring eller utveckling som sker. Vi är inne i digitaliseringen. Vi märker , med , att den har betytt jättemycket. Vi har kunnat ställa om samhället på ett helt annat sätt. Det är ändå viktigt att tilliten finns och att man har förtroende. Det är oerhört viktigt att man har tillit till och förtroende för det offentliga, för det är ändå det som på något sätt företräder oss på de stora arenorna. Jag tackar än en gång statsrådet för svaret. Jag kommer att fortsätta att följa frågan, både det lokala ärendet och Postnord nationellt. Jag sitter i trafikutskottet. Jag kommer självklart också att följa det som är kopplat till digitaliseringen och kundbemötandet och attitydfrågan, som vi är inne på. 59 Näringsminister (S): Det var så klokt uttryckt av att jag inte har något annat att tillägga än ett tack för debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:84 om tidsgränser för häktning 60 Statsrådet (S): har frågat justitie- och migrationsministern om han ser några risker för att begränsningarna och skillnaderna mellan häktningstider ger ett visst ökat incitament för äldre kriminella att utnyttja personer som är till att begå brott och, om svaret är ja, vilka åtgärder han kommer att vidta för att detta inte ska ske. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Brottsligheten i kriminella nätverk ska tryckas tillbaka med samhällets fulla kraft. Vi ska göra det på bred front genom att bekämpa både brotten och brottens orsaker. Med 34-punktsprogrammet genomför vi det största paketet mot gängkriminalitet någonsin i . Programmet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt. Det handlar om nya verktyg till myndigheterna, hårdare straff och åtgärder mot tystnadskulturen. Vi genomför också långsiktiga insatser för att strypa gängens nyrekrytering. Tidsgränser för häktning förändrar inte detta. I många länder, bland annat , finns redan en bortre gräns för hur en häktning får pågå. Att införa tidsgränser för häktning vore alltså inget unikt för . Tvärtom har det riktats återkommande internationell kritik mot för avsaknaden av tidsgränser. Kritiken har kommit från särskilda kommitté mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT), mot tortyr (CAT) och för barnets rättigheter (CRC). Den kritiken tar regeringen på allvar. Men regeringen har varit noga med att utforma de föreslagna tidsgränserna så att de brottsutredande myndigheternas förmåga att utreda allvarliga brott inte försämras. Det som har föreslagits är därför inte några fasta tidsgränser, utan tidsgränser som under vissa förutsättningar får överskridas. Exempel på när tidsgränserna får överskridas har i propositionen angetts vara just när brottet är en del av organiserad eller gängrelaterad brottslighet. Ett annat exempel är när brottet har internationella kopplingar. Förslaget om tidsgränser bör därför inte ge incitament för gäng att tvinga unga att begå allvarliga brott för deras räkning. Det kan också nämnas att flera av åtgärderna i 34-punktsprogrammet riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare och unga i riskzon att utveckla kriminalitet. Det handlar exempelvis om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott men också om förebyggande insatser genom ökade möjligheter för att ingripa och ytterligare resurser till LVU-placeringar. En utredning pågår också om bland annat skärpta straff för dem som involverar unga i kriminalitet. 61 (M): Tack, , för svaret! Regeringen föreslår att en misstänkt ska få vara häktad i längst fram till dess att åtal har väckts. För den som är föreslås motsvarande . Tiderna får överskridas men endast om det finns synnerliga skäl. Det är väldigt höga krav innan man når upp till synnerliga skäl. Förslaget fick bakläxa i justitieutskottet, som i stället föreslog . Lagrådet avstyrkte förslaget därför att underlaget var för dåligt. Vi moderater har motsatt oss tidsgränserna för häktning. Lagförslaget grundar sig på brottslighet som gällde . Det verkar som att regeringen har missat att den grova brottsligheten har ökat dramatiskt . Vi såg det inte komma, som Löfven sa i en intervju. Utgångspunkten i lagförslaget är att inte försämra de brottskämpande myndigheternas möjligheter att utreda brott. Naturligtvis ska häktningstiden vara så kort som det bara går, men det finns andra sätt att åstadkomma detta. Det grova våldet har nått historiskt höga nivåer i . Totalt inträffade 333 skjutningar och 259 sprängningar 2019, vilket är en högre helårssiffra än något . kommer att bli ännu värre. visar att skjutningarna har ökat jämfört med . har 37 personer mördats, jämfört med 31 , och ytterligare har tillkommit . Mord och mordförsök med skjutvapen har blivit vardagsbrott i . Jag blir faktiskt förtvivlad över utvecklingen i , för våldet har blivit oerhört grovt. En tolvåring mejas ned med automatvapen. En mamma blir skjuten i huvudet när hon håller sitt spädbarn i famnen. Ett bombattentat sker på en vårdcentral, där en 85-åring skadas allvarligt. har 14 helt oskyldiga mördats bara för att de har varit på fel plats. Utvecklingen är mycket allvarlig och måste stoppas. Ett av de absolut viktigaste verktygen är häktning. Jag har träffat flera ungdomsåklagare och ungdomspoliser som säger att det är lika vanligt att gängmördare är som att de är . Det innebär att om tremånadersgränsen införs kommer det i många fall att bli så att den misstänkte tiger och sedan blir utsläppt. Han kan gå ut i frihet och hota vittnen och målsägare till tystnad. Resultatet blir att polisutredningen läggs ned, att brottsoffret inte får någon upprättelse och att gärningsmannen kan fortsätta på sin brottsliga bana. varnar för detta. De säger att det inte är ovanligt att gärningsmän begår brott med äldre personer. I dessa ärenden finns hög kollusionsfara, vilket innebär att det skulle vara förödande för hela brottsutredningen om häktningen hävs för någon av gärningsmännen. Dessa konsekvenser kan förväntas bli mer frekventa ju som misstänkta under kan vara häktade. på skriver något liknande. De tror att unga kommer att lockas in i gängkriminalitet betydligt mer. är inne på samma linje. De anser att om man inte skriver att det ska vara ett förtydligande om en helhetsbedömning anser de att häktningstiden för unga ska vara i stället för tre. Sammantaget borde regeringen inse att det är ett dåligt lagförslag som kommer att försämra de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att utreda brott. Förslaget borde helt enkelt dras tillbaka. Eller litar regeringen inte på poliser och åklagare, som säger att det kommer att försvåra deras möjligheter att utreda svåra och allvarliga brott? 62 Statsrådet (S): Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att pressa tillbaka gängvåldet och den grova organiserade brottsligheten i , och därför är det positivt att vi har enighet om många nya åtgärder och även nya verktyg för polis och åklagare som kommer att göra deras vardag och verklighet ännu enklare framöver så att de kan göra sitt jobb så effektivt som möjligt. Det är lite komplicerat att ha denna interpellationsdebatt just nu eftersom utskottet behandlar förslaget till proposition . Vi får se vad kommer fram till. Men regeringens proposition ligger på bordet, och det är som måste hantera den. Därför ska jag svara på de principiella frågorna kopplat till detta, och så får vi se vad fattar beslut om. Det förslag som själv först jobbade fram, där en ny gräns för häktningar skulle hittas, skickades till Lagrådet. Jag noterar att de skrev att utskottets lagrådsremiss inte ger underlag för slutsatsen att regeringens föreslagna tidsgräns med möjlighet till överskridande vid synnerliga skäl skulle försämra förutsättningarna för effektiv utredning av allvarliga och svårutredda brott. Man behöver inte tycka så, men Lagrådet konstaterade att detta var en av de slutsatser som gjorde att de avstyrkte ändringen av propositionen. Det är inte fasta tidsgränser, och man kan tycka vad man vill om detta.