prot · H709143 · 2020-06-23 00:00:00 — Ja, vi tycker att det är viktigt att vi kommer väl ut, men här måste man ställa sig några frågor. Att ge bidrag , i det här läget, vore att låna för att finansiera löpande utgifter. Det är ett mycket stort principbyte som görs då, och jag tycker att det är fel i sak. Jag tycker dessutom att man måste tänka igenom vad man ska göra nästa gång om man nu ska göra det här och ha en återbetalningsperiod som ska börja 2028 och sträcka sig . Vi vet ju att inom kommer det fler kriser och fler oförutsedda händelser. Om man då en gång brutit denna princip får man nästa gång säga: måste vi låna upp mer pengar för att dela ut. Det är ett sluttande plan som inte är bra. Jag tycker att det finns en logik i att vi hjälps åt. EU lånar upp och får ned räntan. Även om spreaden har sjunkit mellan och finns det en poäng, för det blir billigare lån. Då kan vi hjälpas åt och investera i rätt saker för att höja produktiviteten, och då kan man betala tillbaka. Den logiken kan jag förstå, men vi ska vara väldigt försiktiga. När det gäller en satsande attityd är det ingen tvekan. Vi vill satsa, och vi har skrivit flera artiklar och naturligtvis andra dokument på det området för att visa att vi också tänker att vi ska satsa. Men när det gäller lån eller bidrag har vi svårigheter. Jag tycker att det är rätt att hålla i lånedelen. Vad gäller växande samförstånd vet jag inte exakt vad menar, men jag kan tro att han menar att alla säger att vi vill försöka nå en lösning. Vi kan ju inte alla sitta i var sitt hörn och säga samma sak varenda gång. Då har vi till slut ingen budget och inget fungerande EU. 55 (L): Jag hoppas verkligen att man när det kommer till kritan börjar diskutera lite mer förhandlingsmässigt. Statsministern är ju en god förhandlare, har vi hört Visst är det en ny princip att vi i så fall skulle låna för att ge bidrag. Liberalerna tycker inte heller att bidrag är någon jättebra metod. Men när vi är i ett läge som är unikt – vi trodde att vi hade kriser tidigare, men det är ingenting jämfört med det vi nu har framför oss – är det också läge att titta på vilka andra medel vi har att ta till. Då kan bidrag vara en del av lösningen. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Om två tredjedelar av befolkning tycker att EU inte ger dem något mervärde, hur skulle de kunna se på situationen om de blev ännu mer skuldsatta och inte över huvud taget tar sig ur denna kris? måste man titta på nya vägar när man står inför en kris som denna. 56 Statsminister (S): Återigen – vi har en unik kris nu; det är sant. Men det är inte säkert att detta är det sista unika läge vi har. Vi kan ha ett nytt unikt läge och en helt annan kris om tre, fem eller . Varje gång ska vi då gå tillbaka till att låna upp pengar för att dela ut i bidrag. Jag tycker inte att det är rätt. Visst, har en betydligt högre skuld än vi. Men kommissionen har sagt att skuldkvoten inte befinner sig vid en tipping point. Skulderna ser annorlunda ut; man har andra lån än . Om man dessutom tittar på olika regioner i olika länder har faktiskt hälften av så kallade NUTS-regioner en högre genomsnittlig bnp per capita än EU. Detta är alltså också en fråga om regionalpolitik inom respektive land. Frågan är om man ska ge bidrag som kanske hamnar i regioner som har ett högre välstånd än en del svenska regioner. 57 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag välkomnar att statsministern är så tydlig med att en förutsättning för en överenskommelse är att vi har rabatterna kvar. Jag tror att det är detta som kommer att ha allra störst effekt på den svenska medlemsavgiften. Hur mycket man än tycker om EU finns det ändå en gräns för hur mycket av kostnaden som får ligga på svenska skattebetalare. Vi har också viktiga reformer framför oss, både för att göra hållbart och för att få igång vår egen ekonomi. Vi måste hantera skattebetalarnas pengar på ett varsamt sätt. Med detta sagt är det förstås viktigt att hela EU kommer på fötter igen och att vi tar chansen att bygga ett mer motståndskraftigt och hållbart EU. Det är viktigt av solidariska skäl, såklart, men också av rent egoistiska skäl. Flera har ju här pekat på hur beroende vi är av att också den europeiska ekonomin kommer igång så att vi kan sälja våra bilar och andra varor till övriga . Men det är också viktigt av säkerhetspolitiska skäl och för att vi tillsammans ska klara klimatet. Som statsministern också har varit inne på har redan gått med på flera åtgärder i denna riktning. Vi har gått med på instrument som ger lån till medlemsstater som inte kan låna lika förmånligt, för att de ska kunna upprätthålla system som korttidspermitteringar och så vidare – ett steg som nog ändå var rätt stort för . Och vi är som sagt var nettobetalare till EU. Ändå kan det ibland låta som att vi är väldigt snåla och inte vill bidra. Jag tycker egentligen inte att det är okej att debatten blir sådan. Många av de satsningar som beskrivs när det gäller klimat, digitalisering och forskning ligger oss socialdemokrater varmt om hjärtat. Problemet är att det inte har skett en tillräckligt stor omprioritering. Jag skulle vilja fråga statsministern hur han anser att diskussionen kommer att se ut. Kommer det att finnas utrymme att också diskutera vad pengarna ska användas till, eller kommer det att bli väldigt mycket fokus på vem som ska betala i de kommande förhandlingarna? 58 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Jag delar till att börja med uppfattningen om rabatten. Detta är viktigt. Skulle rabatterna fasas ut skulle vi hamna i en situation där fem länder – tror jag, men ta det med en liten nypa salt – skulle stå för av nettotillskottet i EU. Det är ohållbart. behöver rabatten, och det är detta balansen gäller. Vi måste säga ifrån när det gäller var gränsen går, men EU är viktigt för oss – både den inre marknaden och säkerhetsperspektivet, som tar upp. Detta är oerhört viktigt, och vi måste se det perspektivet. Inte minst när vi nu talar mer om en regionalisering än om en globalisering av världsekonomin kommer det att vara oerhört viktigt var den europeiska kontinenten står. Ja, det blir också en diskussion om ”till vad”. Vi har kravet på att kriterierna för en fördelning måste förändras så att de riktas mot det som faktiskt har hänt i samband med krisen. När det gäller ”till vad” menar kommissionen att det ska kopplas till terminen, som gör att alla länder redan har program för vad man borde utveckla för att det ska gå i rätt riktning. Kommissionen är väldigt tydlig med att det vi gör nu ska gå hand i hand med the . Som jag sa i något tidigare inlägg känner jag att stödet blir starkare och starkare där. Några är fortfarande motståndare, men jag känner att stödet är så starkt att det tåget går , enligt min uppfattning. Det är så det måste bli, helt enkelt. Så ja – det blir en diskussion även om detta. Det är viktigt att vi även här passar på att modernisera. Jag tycker att man kan bli ännu tydligare med vad som de facto ska göras för att produktivitet, konkurrenskraft och allt detta ska stärkas i en global ekonomi så att vi de facto kommer starkare ur detta. 59 (S): Tack, statsministern, för svaret! Jag tycker också att det är glädjande att det finns en stor uppslutning runt klimatsatsningarna. Jag tycker att det är en vinst för som har drivit på dessa frågor, liksom digitalisering, forskning och rättsstatens principer, som det har talats om här tidigare. Vi måste nu hålla i ända in i mål så att vi kan få detta på plats. Min fråga är lite praktisk. När tror statsministern att vi kan ha en färdig uppgörelse på plats? Vi vet ju att de svenska rabatterna hänger på att vi är klara . Men vi vet också att många av stöden för att vara effektiva och hålla en hög kvalitet måste kunna påbörjas mer i detalj . står medlemsländerna väldigt långt från varandra, och vi är knappast de som har mest bråttom att få detta på plats. Men jag vill ändå fråga statsministern när han tror att vi kan få en uppgörelse på plats. 60 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Det var den svåraste frågan . Jag törs inte ha någon uppfattning om detta. Det finns som sagt var en samstämmighet. Alla förstår att detta blir väldigt illa om vi inte hittar någon lösning. Kommissionen och framför allt Europeiska rådets ordförande jobbar nu stenhårt. Man kommer att ha bilaterala kontakter med alla och ska formulera en box som ska kunna ligga på bordet . Vi kan se framför oss att man, om det som vi hoppas håller i sig och vi de facto kan träffas fysiskt, kommer att försöka mala på så mycket som möjligt. Men jag skulle gissa att det kommer att krävas åtminstone ett par sådana omgångar. Jag tror inte att förhandlingarna kommer att gå i mål . Det kommer säkert att bli ytterligare någon box och kanske ännu en; jag vet inte. Men alla jobbar på så fort det går. 61 (MP): Tack, statsministern, för återrapporten! Som vi har hört står länderna ännu långt ifrån varandra, även om en viss konsensus börjar växa fram. Vi hoppas att förhandlingarna ska komma till avslut . när det verkligen börjar dra ihop sig är det viktigt att har med flera prioriteringar . Det är mycket viktigt med en ansvarsfull ekonomisk politik som alla partier är eniga om. Det är bra att de fyra sparsamma fortsätter på sin gemensamma linje. Men det är också viktigt att det blir rätt innehåll i budgeten och återhämtningspaketet. har vi en unik chans att styra medel och insatser till att lösa klimatkrisen och att ställa om ekonomin från en linjär köp-och-släng-ekonomi till en cirkulär ekonomi, som lite grann minskar trycket på naturresurser som vatten och biologisk mångfald. Det är väldigt glädjande att i återrapporten få höra att det finns ett allt större stöd för en grön omställning och för klimatet, även om man är långt ifrån vad vetenskapen egentligen kräver när det gäller klimatet. På EU-nämndens sammanträde lyfte jag fram att det är viktigt med tydligt fokus på en grön återuppbyggnad och klimat och på att öronmärka pengar i långtidsbudgeten för just klimatet. Detta var inte i centrum för diskussionerna vid det här mötet i och med att det inte var en förhandling utan mer att medlemsländerna redogjorde för sina positioner. Men min fråga till statsministern är: När ser statsministern att det är läge framöver att ordentligt trycka på för detta och också öka ambitionerna när det gäller klimat och grön återuppbyggnad, så att det alltmer kan närma sig det vetenskapen egentligen kräver? 62 Statsminister (S): Tack, , för frågan! Jag menar att det är viktigt att man har precis det perspektivet när det gäller vad som ska ingå i en budget och ett återställningspaket. Då talar allt för att klimatperspektivet ska vara där. Det är inte mindre viktigt nu än när vi gick in i krisen, och det är faktiskt också en hävstång för den framtida ekonomin. Jag kan också notera att det är flera som förstår det. Det var fler som var emot detta förut. Jag tycker att vi har haft en viss framgång här tillsammans med våra likasinnade. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Vi har också uttryckt att det som vi säger i är ett minimum, och vi vill gärna se mer. I den mån vi kan se att fler ställer upp på det är vi alltså redan där. Vi har sagt att vi vill gå längre. Vi tycker att man kan gå längre. Jag ser också svårigheter i och med att det är några som är kvar och inte tycker att vi alls har några möjligheter att ge oss på detta . Jag har svårt att förstå det argumentet, men det finns där. Vi har alltså redan intagit positionen att vi vill gå längre. Kan vi få fler med oss på den linjen vill vi naturligtvis det. 63 (MP): Tack, statsministern, för svaret! Jag vill understryka att det är viktigt att ständigt trycka på i denna fråga och flytta fram positionen. Jag vill också lyfta fram demokratin och rättsstatens principer, som jag också upplever att det finns stor enighet om i riksdag. Det är oerhört viktigt att det finns en respekt för unionens grundläggande värderingar. i coronatider har vi sett oroväckande tendenser, men de har ju funnits också . Det har varit olika åsikter om hur skarpa kraven ska vara. Det är mycket glädjande att vi har nått framgång också i denna fråga. Min fråga till statsministern är: Hur ser statsministern på vägen framåt när det gäller att nå så pass skarpa kriterier att de faktiskt gör skillnad på riktigt, alltså så att det blir en skillnad i förhållande till hur det är ? 64 Statsminister (S): Återigen: Vi kommer att trycka på för att om möjligt skärpa klimatdelen. När det gäller rättsstatens principer och sådana frågor kan vi se att kommissionen i sina förslag nu tar ett kliv framåt. Det välkomnar vi. Vi har legat på, tillsammans med flera andra, om att det måste vara så. Det måste tydliggöras i regelverket, naturligtvis, när det gäller såväl återhämtningspaketet som långtidsbudgeten. Det är alltså skarpare . Det kommer fortfarande att finnas länder som inte tycker att det ska vara riktigt så skarpt, och de kanske hittar någon väg att hantera detta eller kommer på ett sätt att krångla till det, men vi kommer ändå att ligga på. Vi måste kunna se skattebetalarna i ögonen och visa att detta används på ett sätt som gynnar rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi kommer att ligga på för detta. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 10 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:182 Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa 2019/20:189 Digital kommunikation i domstolsprocesser 2019/20:190 Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till och med . § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:1625 Regeringsbeslut om att stoppa investeringar i flygplats av (M) till näringsminister (S) 2019/20:1626 Regeringens plan för av (M) till näringsminister (S) 2019/20:1627 Omstart av av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1628 Effektbrist av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1629 Klimatkrav på SAS vid deltagande i rekapitalisering av (M) till näringsminister (S) 2019/20:1630 Ryska krigsbrott i av (L) till utrikesminister (S) § 12 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2019/20:1551 Svenskars semester utomlands av (M) till utrikesminister (S) § 13 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 5 anf. 17 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset betänkande 2019/20:FiU62 1 (S) 2 (V) 3 (MP) 4 (M) 5 (V) replik 6 (M) replik 7 (V) replik 8 (M) replik 9 (SD) 10 (C) 11 (V) replik 12 (C) replik 13 (V) replik 14 (C) replik 15 ACKO ANKARBERG (KD) 16 (L) (Beslut fattades under § 7.) § 5 Subsidiaritetsprövning av kommissionens ändrade förslag till beslut om Europeiska unionens egna medel 17 (SD) 18 (V) 19 (S) (Beslut fattades under § 7.) § 6 Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd betänkande 2019/20:NU20 20 (S) 21 (V) 22 (MP) 23 (M) 24 (SD) 25 PER SCHÖLDBERG (C) 26 (L) (Beslut fattades under § 7.) § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU62 Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset FiU63 Subsidiaritetsprövning av kommissionens ändrade förslag till beslut om Europeiska unionens egna medel NU20 Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd § 8 Svar på interpellation 2019/20:415 om under covid-19 27 Socialminister (S) 28 (SD) 29 Socialminister (S) 30 (SD) 31 Socialminister (S) 32 (SD) 33 Socialminister (S) § 9 Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer 34 Statsminister (S) 35 (M) 36 Statsminister (S) 37 (M) 38 Statsminister (S) 39 (SD) 40 Statsminister (S) 41 (C) 42 Statsminister (S) 43 (C) 44 Statsminister (S) 45 (V) 46 Statsminister (S) 47 (V) 48 Statsminister (S) 49 (KD) 50 Statsminister (S) 51 (KD) 52 Statsminister (S) 53 (L) 54 Statsminister (S) 55 (L) 56 Statsminister (S) 57 (S) 58 Statsminister (S) 59 (S) 60 Statsminister (S) 61 (MP) 62 Statsminister (S) 63 (MP) 64 Statsminister (S) § 10 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 12 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 13 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020