prot · H70973 · 2020-02-12 00:00:00 — De som står längst fram i kampen för att värna demokratin och allas våra mänskliga rättigheter förtjänar vår uppbackning. Därför vill stärka stödet till människorättsförsvarare. Det är svårt att hinna lyfta alla lösningar på konsekvenserna av de avgrundsdjupa inkomstklyftorna . Det här var bara några av förslag till ett jämlikt, jämställt samhälle för alla och inte bara för de rikaste. 134 (M) replik: Jag har suttit och lyssnat på inlägg om ekonomiska klyftor. Men jag har inte hört henne säga ett enda ord om inkomster, om vikten av att tjäna pengar och om vikten av företagande. Jag har inte hört ett enda ord om att stödja kvinnor i att starta företag för att kunna ta kontroll över sin ekonomi. Marknadsekonomi är det som har lyft människor ur fattigdom. Jag har inte hört nämna ett enda ord om detta, herr talman, och därför undrar jag: Vad vill göra för att människor ska kunna få en ekonomi, kunna försörja sig och klara av sin vardag? 135 (V) replik: påstår att jag inte har lyft något enda förslag på vad man ska göra för att se till att människor kan få inkomster. Då måste hon ha missat att lyssna när jag sa att vi måste betala vad det kostar att producera en vara på ett sätt så att alla arbetare, såväl kvinnor som män, i alla led får sjysta arbetsvillkor och löner. Det är däri problemet ligger: Det är inte så att sömmerskorna i fabrikerna som tillverkar de varor vi köper och de kläder vi har på oss har sjysta löner. Vi får rapport efter rapport om att så inte är fallet. Likadant är det med våra mobiltelefoner. De stackars barnen som jobbar i gruvorna i till exempel DRC får en lön som inte går att leva på medan vi gladeligen springer runt och ringer med våra telefoner. Om vi ser till att börja betala vad det faktiskt kostar att få fram en vara ska se att lönerna stiger. 136 (M) replik: Om kostnaden för vad som produceras betalas, då får människor möjlighet att försörja sig. Detta är vad säger. Men här saknas en ingrediens, och den heter ”marknadsekonomi”. Den heter ”företagande”. De kvinnor som jag har träffat, framför allt i som pratade om här, har kunnat berätta om hur de startat företag, sett det växa och kunnat försörja sig och få en position. Deras glädje går inte att ta miste på. Detta har jag dock inte hört säga ett enda ord om, herr talman, och jag beklagar verkligen att inte ser detta som en bra möjlighet. Vad menas förresten med att betala vad det kostar? Var finns det marknadsekonomiska tänkandet som ger välfärd? 137 (V) replik: Redan förra gången och jag var uppe och debatterade frågade hon vad ansåg om småföretag och kvinnors företagande. Då svarade jag att det ser vi positivt på. Det är därför lite tråkigt att höra att inte kommer ihåg detta. Det är ju just företag som producerar de varor som jag pratar om. Om företagen såg till att betala vad det faktiskt kostar att ha anställda på sina företag skulle se att det blev mycket bättre. Men företagen vill inte ta detta ansvar. Det är därför vi måste lägga fram förslag om till exempel human rights due diligence, där vi kräver att företagen ser till att människor får löner som de faktiskt kan klara sig på. Det är först då vi kan nå ett samhälle där fler är inkluderade och har en rimlig lön som går att leva på. 138 (KD): Alla människor föds fria och jämlika. Lika rättigheter bör gälla alla oavsett hudfärg, kön, sexuell läggning, religionstillhörighet med mera. Respekten för alla människors lika, unika och okränkbara värde och respekten för mänskliga fri‑ och rättigheter är grunden till en bättre värld. Det är värden som demokratiska och framgångsrika samhällen vilar på. Tyvärr är bristen på respekt för dessa värden stor i många länder och en stor orsak till att miljoner människor är på flykt och förföljs. Intoleransen mot olikheter har ökat. Inte minst religionsfriheten, som är en grundläggande mänsklig rättighet, inskränks. Maktfullkomliga och korrupta envåldshärskare, icke-demokratiska regimer och islamistiska väpnade grupperingar håller tillbaka demokratiska krafter och styr samhällen med våld. De göder hat mellan olika etniciteter och religiösa grupper och påtvingar samhället patriarkala strukturer som håller tillbaka kvinnor och bidrar till väpnade konflikter, hunger, fattigdom och misär. Världen har blivit alltmer otrygg. Ett flertal europeiska länder, även , har attackerats av islamistisk terror som angriper våra öppna samhällen. Flera tusen europeiska medborgare har anslutit sig till terrorgruppen i och och krigat för ett islamistiskt kalifat. En del terrorister har återvänt till EU, och resterande vill återvända. De som har återvänt förnekar brott. De utgör ett stort hot mot tryggheten och säkerheten i EU. Dessa personer, som har begått krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord, måste lagföras. EU bör agera gemensamt och med kraft motverka dessa destruktiva krafter. För att öka säkerheten och tryggheten inom unionen bör EU göra ytterligare satsningar på Frontex och Europol. Även det militära samarbetet inom unionen bör öka för att stå emot yttre hot. Dessutom bör EU ta större ansvar för att vara global aktör i utrikes- och säkerhetsfrågor. Ett starkare EU med större inflytande i världen kan bidra till att öka demokrati och stabilitet, förebygga konflikter och bekämpa terrorism. Intolerans, rasism och bristen på respekt för människovärdet ökar. Högerextrema, vänsterextrema och islamistiska grupper göder hat och utgör hot mot vårt öppna samhälle. Antisemitismen är ett växande problem inom EU. Även i utsätts judar för trakasserier, hot och våld. Judiska mötesplatser och byggnader utsätts för vandalisering, och många judar känner sig rädda, hotade och otrygga i sin tillvaro. Det är inte acceptabelt att judar i flyttar från kommunen på grund av trakasserier och otrygghet. och EU bör med kraft agera mot antisemitism, rasism och diskriminering. Kristnas framtida existens i är hotad. presenterar organisationen en rapport som listar de länder där förföljelsen av kristna är som störst. Årets rapport konstaterar att förföljelsen mot kristna i världen har ökat ständigt under . I de 50 länder som listas utsätts ca 260 miljoner kristna för systematisk förföljelse. tog även det brittiska fram en rapport som slår fast att kristna är de mest förföljda i världen. Rapporten konstaterar att förföljelsen av kristna på allt fler platser kan definieras som folkmord. Vi har redan sett att Islamiska staten, IS, gjort sig skyldig till detta avskyvärda brott i och . Med tanke på denna oroande utveckling och att den kristna befolkningen i och vissa riskerar att försvinna helt bör dessa frågor få högsta prioritet i utrikespolitiken. Religions- och övertygelsefrihet är en mänsklig rättighet som gäller för alla överallt. EU bör i större utsträckning rikta sanktioner mot individer och nationer som begår kränkningar eller övergrepp mot de mänskliga rättigheterna även när religions‑ och övertygelsefriheten inskränks. Detta kommer att öka skyddet av individens frihet att välja religions‑ eller trosuppfattning och bidra till att skydda utsatta etnoreligiösa minoriteter. 139 (S): Den utrikespolitiska debatten är ett lysande tillfälle för oss riksdagsledamöter att lyfta våra egna och våra partiers hjärtefrågor, och det är inte lätt att välja tema. Det finns så mycket som förtjänar att lyftas upp. Jag skulle gärna ägna mina minuter åt den farliga våg av inskränkningar av demokratin som sköljer över världen när utrymmet för dem som kämpar för mänskliga rättigheter minskar alltmer. Jag skulle kunna tala länge och väl om oroande utveckling i alltmer auktoritär riktning. Fredliga demonstrationer i slås brutalt ned. Miljoner uigurer i Xinjiang tvångsförflyttas, hålls i omskolningsläger och förvägras sina mänskliga rättigheter. Det vore inga problem att ägna åt att beskriva hur viktigt fortsatt svenskt engagemang är i frågan om nedrustning av kärnvapen och lyfta betydelsen av att den kommande leder till verkliga resultat. Kärnvapen är ju ett verkligt hot mot mänsklighetens själva existens. har valt att inte skriva under kärnvapenförbudsavtalet men kommer ändå att driva på hårt för att nå resultat för nedrustning och fortsätta driva på i alla de forum vi kan för att uppnå det mål vi alla här inne har om en kärnvapenfri värld. Jag känner att jag borde ägna talartid åt att lyfta fram situationen i , för övergreppen mot rohingyer får inte glömmas bort eller fortsätta ostraffat. Det är en förfärlig humanitär kris som fortfarande pågår på gränsen mellan och . Borde jag inte nämna också ? Det är ett land där demokratin nedmonteras steg för steg och där Hun Sen förbjuder opposition, fängslar motståndare och vägrar låta folkets vilja styra landets utveckling. Det finns ett otal angelägna områden att välja mellan. Även om jag mest nämnt elände och bekymmer finns det förstås en annan sida av myntet. Hundratals miljoner har lyfts ur fattigdom. Aldrig förr har så många flickor gått i skolan. Konflikter tar slut, och försoning mellan forna fiender växer till hållbar fred. De flesta av millenniemålen lyckades vi uppfylla, och har vi enats kring nya utvecklingsmål i Agenda . Även om utmaningarna är gigantiska finns det en möjlig väg framåt. Allt detta skulle jag kunna ägna mina i talarstolen åt. Men i stället vill jag lyfta upp ett område som alltför sällan ges utrymme i , i samhällsdebatten och när vi diskuterar internationell politik: mäns våld mot kvinnor. Mäns våld mot kvinnor är en global plåga. Sexuellt våld används som vapen, ett vidrigt vapen, i väpnade konflikter. Men det handlar inte bara om krig och konflikter. Det handlar om ett vardagsliv som förstörs. I mördas en kvinna . I våldtas 40 000 kvinnor . mördas 96 000 kvinnor. Skulle vi hålla en tyst minut för varje mördad kvinna skulle vi få knipa igen i sträck. Det här våldet måste få ett slut. Det gläder mig att se att i land efter land kommer den frågan alltmer i fokus. Till exempel i har massiva demonstrationer från kvinnor lett till att nya lagar stiftas och normer sakta förändras. Men det är ett mödosamt och svårt arbete. Just därför är det så viktigt. Jag är mycket stolt över att vi har en feministisk utrikespolitik som fokuserar på frågan om kvinnors och flickors rättigheter. Det är utmärkt, och nyckeln är att arbeta med att öka kvinnors representation, stärka deras rättigheter och se till att resurser riktas så att man når hela befolkningen och inte bara halva. Det handlar om att implementera resolution om kvinnors roll i att skapa fred. Det handlar om SRHR. Det handlar om att se kvinnors och flickors rättigheter som mänskliga rättigheter och inte dagtinga med det när vindarna blåser åt ett annat håll. Men det handlar inte bara om detta. Det handlar också om en attitydförändring som måste ske, normer som måste förändras och stereotypa könsroller som måste brytas. Mäns våld mot kvinnor är inte en kvinnofråga. Män måste också kämpa för jämställdhet. Män måste säga ifrån mot våldet mot kvinnor. Män måste våga och vilja bryta mot den norm som gör att vi lever i ett ojämställt samhälle. Detta måste ske i hemmet, i vardagslivet, i arbetslivet, i offentligheten. Det måste märkas i lagstiftningen, och, herr talman, det behöver också hända i den utrikespolitiska debatten i riksdag. 140 (M) replik: Jag kan bara instämma i att mäns våld mot kvinnor är ett problem som måste upphöra. Det finns inga förlåtande undantag på något sätt. Jag skulle vilja lyfta upp den lagändring som har gjorts i , där mäns rätt att misshandla kvinnor inom äktenskapet har legaliserats. Detta måste stoppas! Det måste motarbetas effektivt på alla håll och kanter, inom FN till exempel. Vad anser att socialdemokratin ska göra för att bidra till att tar bort den lagstiftning som legaliserar misshandel av kvinnor inom familjen? Jag vill framhålla vikten av denna fråga. 141 (S) replik: Tack, , för en viktig aspekt av detta. Straffriheten för män som slår kvinnor i är upprörande och måste vara en fråga som engagerar varje humanist och demokrat i och utanför . De har ju också fått mycket internationell kritik för detta. var i och talade med sin motsvarighet där. Hon lyfter upp frågor om mänskliga rättigheter, och som fanbärare för en feministisk utrikespolitik tar jag för givet att hon också lyfter frågor om kvinnors mänskliga rättigheter i . I arbetade vi med att genderperspektivet ständigt skulle tas med i varje dokument som kom från säkerhetsrådet, att vi skulle ha kvinnliga föredragande och så vidare. Press på är det enda som kan hjälpa i detta sammanhang. 142 (M) replik: Ja, press på är det enda som kan hjälpa. Det måste vara en ordentlig, gedigen press, och där måste alla forum som finns på den internationella arenan användas, inklusive EU. Jag har inte läst några dokument där det har stått att EU har pressat på när det gäller att upphöra med legaliseringen av misshandel av kvinnor inom familjen. Är detta en fråga som är beredd att arbeta för att regeringen ska driva? Vad mer kommer att göra för att sätta press på att ta bort lagstiftningen och se till att också kvinnor i slipper misshandlas inom äktenskapet? 143 (S) replik: Vi har olika forum att verka i. gör ett förtjänstfullt arbete i . Jag leder gruppen för mänskliga rättigheter här i . Regeringen verkar på alla plan för en feministisk utrikespolitik i alla dess aspekter. Pressen på måste ske i alla bilaterala kontakter. Det får inte bara handla om de folkrättsliga övergreppen när det gäller , annekteringen av och säkerhetspolitiska ärenden. Det måste också handla om mänskliga rättigheter i ett bredare perspektiv, och där är kvinnors rättigheter oerhört viktiga. 144 (KD) replik: Jag vill tacka för engagemanget och den prioritering ledamoten visar genom att lyfta upp denna fråga. Jag är tacksam för det, och är glada över att man verkligen vill bekämpa detta. Ett av de uppdrag regeringen gav var att utse ett särskilt sändebud mot människohandel. Detta ligger i paritet med det vi talar om, för målsättningen är just att stärka skyddet för kvinnor och barn. Förordnandet löper dock ut , och jag skulle gärna vilja veta om regeringspartiet har för avsikt att förlänga förordnandet eller om vi får se det avslutas när året går mot sitt slut. Det är ju några månader kvar, men jag hoppas att vi kan få ett svar redan här . 145 (S) replik: Tack, , för att också du lyfter en viktig fråga! Människohandel, trafficking, i olika syften, oavsett om det är prostitution eller utnyttjande av arbetskraft, är en högt prioriterad fråga för mitt parti och för regeringen. Om förordnandet gällande arbetet mot human trafficking kommer att förlängas vet jag faktiskt inte. Men jag vet att regeringen inte slutar tycka att detta är en viktig fråga, så det skulle inte förvåna mig mycket om man beslutar att förlänga förordnandet. 146 (KD) replik: Vi fick höra att man tillsätter en ambassadör för att samordna arbete mot den organiserade brottsligheten. Den brottslighet som består i att man handlar med människoliv behöver verkligen beivras. Enligt uppskattningar uppgår enbart den handel som syftar till sexuell exploatering till . Detta är därför verkligen något som jag hoppas att man från regeringens sida går vidare med. I det uppdrag som ges till ambassadören hoppas jag också att man tar hänsyn till bekämpningen av just människohandeln när man talar om den organiserade brottsligheten. 147 (S) replik: Det är absolut så att den organiserade brottsligheten har tentakler i all möjlig illegal verksamhet. Sextrafficking är en jättevital del av detta, och det rör sig om ett stort kapital. Riskerna är tämligen små eftersom straffen i många länder är mycket lägre för att smuggla människor än för att smuggla till exempel knark. Detta är något som regeringen kommer att fortsätta att driva på emot. Vi har goda exempel i som vi försöker att verka för internationellt, till exempel den svenska sexköpslagen och samtyckeslagstiftningen. Detta är saker som vi lyfter fram. Det handlar ju inte bara om att sätta dit människosmugglare utan också om att lagstifta nationellt för att göra det mycket svårare för dem. 148 (M): Jag kommer i mitt anförande att fokusera på tre områden. Om tiden mot förmodan skulle räcka kommer jag att gå in på fler. Min första fråga handlar om coronaviruset – en samhällsfarlig sjukdom, som är ny i den form viruset har . Då behövs förstås en effektiv bekämpning av smittspridningen, och här har vi WHO som hjärtat. Tyvärr är det inte alla länder som inkluderas i WHO. Jag tänker på , ett grannland till som inte är inkluderat i WHO. Om smittspridningen ska kunna bekämpas effektivt behöver alla länder kunna sitta med vid bordet. Därför hoppas jag verkligen att kommer att bidra till att driva på för att ska inkluderas i WHO. Nästa fråga som jag vill lyfta upp rör något som det talats om tidigare här: människosmuggling eller rättare sagt människohandel. Slavhandel finns ; det är ingenting som har upphört. Jag tänker på den slavhandel som sker på sjön, med skepp som seglar eller kör runt på annat sätt med, oftast, män som arbetar inom fiskeindustrin – skepp som kan vara borta , eller utan att lägga till. Ombord befinner sig köpta män, och även kvinnor för den delen. Det finns dock internationella verktyg för att komma till rätta med detta: Agreement. arrangerades i Torremolinos ett ministerråd på uppdrag av den spanska regeringen tillsammans med FN. Samtliga nordiska regeringar var representerade utom . Varför saknades vid förhandlingsbordet när det handlade om implementering av Agreement? Jag hoppas och förväntar mig att kommer att finnas med vid bordet när det blir ett nytt möte , i . Det är en skam när det förekommer människohandel, och detta måste stå upp för att stoppa. Därmed behöver också Agreement signeras av . Nästa fråga som jag vill ta upp är . har berörts här tidigare. Jag anser att frågan om den ryska aggressionen mot är viktig och inte får tystas ned. Det har gått inledde sin aggression, detta efter att de ukrainska medborgarna hade uttryckt sitt önskemål om medlemskap i . Vad blev resultatet? Jo, det blev rysk aggression, en annektering av och ett krig i de sydöstra delarna, i . finns på plats med observatörer. Det har gjorts ett stort antal uttalanden världen över och försök att pressa på för att få att upphöra, men aggressionen pågår. Tystnaden börjar lägga sig. Allt färre länder tar från talarstolarna upp den ryska aggressionen. Allt färre medier skriver. Alltmer råder tystnaden. Detta vet naturligtvis . Man har tiden för sig. Det är hög tid att vi inte låter tiden tysta oss utan att vi fortsätter att agera för att åter ska kunna härska över hela sitt territorium. har jag kvar, så jag går vidare i denna fråga. agerar väldigt kraftfullt inom , framför allt i de delar som tillhörde det . har inte släppt greppet. Vi kan se den euroasiatiska monetära unionen, som byggs allt starkare och används som ett instrument för att trycka in länderna i sfär. Vi kan också se hur det ser ut i de forna . Jag tänker på , och med och . Jag tänker på den utdragna konflikten mellan och som rör . är en krigsskapare och orosmakare. Detta måste vi unisont arbeta mot, och därför blir jag glad när jag hör att regeringen tar upp frågan om aggressioner. Men här gäller det att hålla i och inte släppa. Man måste hitta nya samarbetspartner och fler forum att lyfta frågan i. Ska vi ha fred i vår region måste vi faktiskt också arbeta närmare med och förmå att respektera andra länders rätt. Jag har precis kommit tillbaka från en valobservation i , och där visade det sig med stor tydlighet hur den tidigare negativt påverkar ett land även . Där finns korruption. Där råder brist på mötesfrihet, pressfrihet och yttrandefrihet. Civilsamhället är sönderslaget. tidigare välde lever kvar och har negativa effekter på samtliga länder som ingick som sovjetdelstater. Det har gått sönderfallet, men tyvärr är det ett stort antal människor som fortfarande lider och inte kan vare sig besluta över sina egna liv eller, i värsta fall, ge kommande generationer en möjlighet till ett gott liv. 149 (SD): har tämligen svårt att erkänna folkmord. Jag vill särskilt nämna folkmordet på olika minoriteter i , som faktiskt erkändes av , då röstade för en reservation som meddelade regeringen att borde erkänna folkmordet. Men trots att det nu har gått dess har regeringen ännu inte erkänt detta folkmord, som inleddes för mer än nio decennier sedan. En mängd parlamentariker och riksdagar världen över har valt att erkänna folkmordet. En handfull, främst turkiska, historiker som på ett eller annat sätt är knutna till den turkiska staten har dock hävdat att folkmordet inte har ägt rum eller att det inte kan betecknas som folkmord. Sedan folkmordets slut har den turkiska staten aktivt förnekat det, och man har bland annat genom diplomatiska hot försökt förmå andra länder att göra detsamma. Än är det förbjudet och straffbelagt att ens hävda att folkmordet har ägt rum. Varför kan inte vara bättre än så? Vi har en regering som påstår sig vara en god kraft emot alla brott som begås mot mänskligheten, men har regeringen svårt att erkänna folkmord. Vi har även folkmordet som förövades av Islamiska staten. biföll en resolution om resande stridande i och där man förklarade terrorgruppen terrorkampanj som folkmord. Liknande förklaringar har kommit från stora församlingar som och . har Islamiska staten brutalt och hänsynslöst mördat, våldtagit, plundrat och förslavat människor som hamnat i dess väg. Många av de grupper som drabbats av Islamiska staten, såsom yazidier, assyrier och armenier, tillhör samma folk som drabbades under folkmordet i . Islamiska statens systematiska förföljelse av etniska och religiösa minoriteter i och omkring de områden som man har kontrollerat har med rätta chockat den civiliserade världen. Organisationen har exempelvis kidnappat hundratals kristna assyrier och tvingat dem att leva under ett fruktansvärt förtryck i Islamiska statens egenhändigt utropade kalifat. IS-terrorister har likaså försatt ett stort antal yazidiska kvinnor i sexuellt slaveri, medan männen och de kvinnor som inte ansågs duga som sexslavar har dödats och dumpats i massgravar. Islamiska statens terrorkampanj hade som syfte att lämna bakom sig en inte bara mänsklig utan även kulturell öken. Dess mål har varit att förinta andra gruppers historia, deras religiösa identitet och allt som dessa grupper har kvar av sitt kulturarv. Man har ansett sin egen radikala tro stå över alla andra. Regeringen måste visa att man står emot sådant som sker mot andra minoriteter. Dagens turkifieringspolitik slår nämligen hårt mot den stora kurdiska minoriteten i . När ett land slipper att ta ansvar för tidigare illdåd är det lätt att fortsätta med dem. Flera länder runt om i världen erkänner det fruktansvärda folkmordet efter Islamiska staten, och i är det till och med förbjudet att förneka det. bör inte vara sämre utan erkänna både det folkmord som ägde rum i och Islamiska statens folkmord. Att inte erkänner vare sig folkmordet under eller folkmordet efter Islamiska statens utplåning är fruktansvärt, och det strider emot det som påstår sig vara, nämligen en regering som står upp för mänskliga rättigheter och fred. Att inte erkänna dessa folkmord är ett stort svek mot dem som drabbats och mot deras efterlevande. Det finns mycket mer som jag skulle vilja säga i debatten för att trycka på vikten av att erkänna dessa fruktansvärda folkmord, men jag väljer att stanna här. 150 (V): fick människorättsaktivisten motta , eller det alternativa , på i . Aminatou har vigt hela sitt vuxna liv åt att kämpa för västsahariernas rättigheter. Hon har riskerat livet, utsatts för tortyr och suttit i fängelse enbart på grund av sin fredliga kamp för västsahariernas rätt till sitt eget land. När Aminatou kom hem var det många som ville hylla henne, men det stoppade den marockanska polisen. Den marockanska ockupationsmakten utsätter den västsahariska befolkningen för ständig terror och ständigt förtryck utan att FN-styrkan kan ingripa – man saknar helt enkelt mandat att övervaka de mänskliga rättigheterna. illegala ockupation av är nu inne på sitt .