prot · H8095 · 2020-09-10 00:00:00 — Det behövs mer pengar. Vi behöver stödja kollektivtrafiken. Långsiktigt vill vi ju ha ett ökat resande i kollektivtrafiken. Kollektivtrafiken är en bärande del i vår önskan att minska utsläppen från transportsektorn. Kollektivtrafiken är också väldigt viktig för tillgängligheten och jämlikheten i vårt land. Alla ska kunna ta sig dit de behöver. när skolor och jobb har startat finns det en uppenbar risk för ökad trängsel och därmed smittspridning i kollektivtrafiken. Jag lyssnade på infrastrukturminister när han kommenterade just risken för ökad trängsel. Då talade han om vikten av att ytterligare bygga ut kapaciteten i kollektivtrafiken, till exempel beställa fler fordon, så att vi undviker trängsel. Det är utmärkt, tycker jag. Men att bygga ut kapaciteten kostar självklart pengar, och pengar är någonting som våra regionala kollektivtrafikmyndigheter har en väldigt stor brist på. , närmare bestämt , utlovade regeringen 3 miljarder extra till kollektivtrafiken i . Det är bra, men jag vill understryka att de pengarna inte har betalats ut . Våra regionala kollektivtrafikmyndigheter tycker att det är en smula märkligt att man utlovade de pengarna men att de fortfarande inte har kommit. Alla uppgifter om hur stort tappet har varit finns hos våra regioner. Men har ministern svarat att det arbetet är på gång, så det får jag verkligen hoppas. 3 miljarder räcker dock inte, utan det behövs mer pengar. I trafikutskottet uppvaktades vi av kollektivtrafikbranschen, och vi fick en väldigt viktig skrivelse från dem. De uppskattar att det behövs till för att de ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken, så att vi kan undvika smittspridning. Avser ministern att verka för extra pengar till kollektivtrafiken? 144 (KD): Jag ämnar inte göra en lång bakgrundsbeskrivning, för det tycker jag att både ministern och har gjort på ett mycket bra sätt. Däremot har jag en väldigt konkret fråga. Den hänger ihop med det jag hör från olika trafikoperatörer i landet om hur de uppfattade regeringen och . När coronapandemin drog igång gjorde regeringen ett uttalande. Man lovade att kompensera kommuner och regioner för, som jag uppfattade det, av de kostnader som är kopplade till . När vi nu ser hur kollektivtrafiken drabbas av just är min enkla fråga: Innefattas kollektivtrafiken? Kommer regeringen att kompensera dem för av kostnaderna, så som jag uppfattade att man lovade ? 145 Infrastrukturminister (S): Jag tackar både och . Jag uppskattar engagemanget för kollektivtrafiken. Den är otroligt viktig. Den är viktig för alla som inte har en stadsbil eller en jeep eller som inte på annat sätt kan ta sig till jobbet. Ur rättvisesynpunkt och ur klass- och könssynpunkt är kollektivtrafiken utjämnande. Den skapar möjligheter. Men pandemin har ställt både kollektivtrafiken och hela samhället inför en utmaning som vi inte riktigt var beredda på. Det handlar om att kunna upprätthålla ett samhälle, se till att ha rätt resurser till sjukvården och kunna ge människor stöd i en pandemi. handlar det om att se till att vi har en fungerande arbetsmarknad – vi valde att ha skolor öppna. Det är ett vägval som jag tror har varit otroligt viktigt. Det har också inneburit att vi velat ha kollektivtrafiken på plats med volymer som gör att det inte blir trångt, så att man inte bidrar till smittspridning. Därför tog jag tidigt kontakt med hela transportbranschen, inte minst kollektivtrafiken. Vi har haft ett väl fungerande samarbete för att säkerställa att man inte drar ned på trafiken. I början skedde ju det, inte minst i , med trängsel på bussar som konsekvens. Det är inte acceptabelt. Därefter har det i fungerat något bättre. Jag noterar att citerar en intervju med mig i sin interpella-tion. Jag vill för protokollets skull säga att det citatet är felaktigt. Det jag sa var följande: ”Det gäller att dra nytta av de erfarenheter vi haft . Då fungerade ändå kollektivtrafiken väl. Man upprätthöll volymerna, man satte in extra bussar, man klarade faktiskt till stora delar ändå undvika en situation där det var trängsel.” Sedan sa jag: ”Om man tittar på utvärderingen som jag tror faktiskt radion gjorde så har det visat sig att man inte återgått till kapacitet, utan snarare har kapaciteten varit väsentligt lägre i nästan hela landet eftersom resandet minskat ordentligt. Så det finns kapacitet att tillgå och här har man också god framförhållning och möjlighet att ta in extra kapacitet.” Detta var mitt , i ett läge där man faktiskt i många delar drog ned på volymerna ordentligt. I en diskussion , när människor skulle tillbaka till arbete och när skolor startade, var det viktigt att få en dialog om hur vi ser till att ha rätt kapacitet. Där har vi gjort förändringar som gör att rektorer och skolor kan ändra skolornas undervisningstid på ett sätt som gör att man inte måste ha elever som åker mitt under rusningstid. Jag tror att det är på det här sättet vi måste se till att klara att ha hög volym i kollektivtrafiken och minska risken för smittspridning. Vi har gett ordentliga resurser inte minst till de kommuner och regioner som ansvarar för kollektivtrafiken. För dem som följer debatten kan det vara bra att veta att detta inte är statens ansvar. Det är regioner och kommuner som ansvarar för kollektivtrafiken. Där har vi gett generella statsbidrag i två olika omgångar, först över 20 miljarder och på mer än 10 miljarder – 12,5 permanenta miljarder – i den budget som kommer att presenteras framöver. Vi har dock också gjort det unika att gå fram med öronmärkta statsbidrag så att staten specifikt går in och stöder kollektivtrafiken. Beskedet om de 3 miljarderna har varit viktigt för att kollektivtrafiken ska känna framförhållning och upprätthålla kapacitet. börjar ansökningsperioden, vecka 38–40, för att man ska kunna redovisa vilka faktiska siffror man har, inte prognoser. Prognosen på var ju en prognos som byggde på hur resandet var . Vi måste vara noga med skattebetalarnas pengar. Vi måste se till att det är biljettintäktsbortfallet vi täcker och att vi har ordning och reda på den redovisning som sker. Men kollektivtrafiken är viktig, och jag tror att det är helt avgörande att vi också framöver har bra kapacitet just för att minska smittspridningen. 146 (V): Det är bra att ministern förtydligar sitt citat från . Det är dock uppenbart att det ministern säger är att det behövs ytterligare kapacitet jämfört med . Och ifall det behövs ytterligare kapacitet jämfört med behövs det fler fordon, fler bussar, fler busschaufförer och mer personal. Allt det här kostar pengar. Om ministern inte tycker det, säg det klart och tydligt här och så att vi får höra det i kammaren! Om kollektivtrafiken inte får kompensation för de förlorade biljettintäkterna är risken uppenbar att det blir indragna busslinjer, sparkade busschaufförer och en försämrad kapacitet i kollektivtrafiken. Det vill ingen av oss. Dessvärre ser vi detta redan nu hända runt om i landet. Jag tänker till exempel på , där nästan 200 busschaufförer nu har sparkats därför att man drar in busslinjer. Det är helt oacceptabelt, tycker jag, både utifrån ett generellt kollektivtrafikperspektiv och självklart utifrån ett smittspridningsperspektiv. Vi hör från X-trafik i att de kommer att få ett underskott på . Man tappar mellan 2 ½ och . , enhetschef för trafikutveckling i Region , säger så här: Tre miljarder är utlovade , men det räcker inte särskilt långt. Vi hoppas att staten skjuter till mer pengar. Det är nog ett väldigt välfunnet citat för den allmänna opinionen inom kollektivtrafikbranschen runt om i . Vi hör från Lokaltrafik att de kommer att göra ett minus på . Man pratar om ifall man ska dra in busslinjer eller höja taxor. När det handlade om pengar till SAS och till företagen gick det fort. Då fanns det mycket pengar. säger kollektivtrafiken samfällt: Vi behöver mer pengar. Vi behöver till, någonstans sammanlagt för det här året. Då går det inte lika fort. Vi behöver en handlingskraftig regering som räddar vår kollektivtrafik. Alternativet blir indragna busslinjer och sparkad personal. På lång sikt är jag rädd att det kommer att bli ett minskat förtroende för kollektivtrafiken. Vi riskerar att behöva minska de ambitiösa och viktiga klimatmål som vi har på området. Vi såg ju att kollektivtrafiken växte i andel, att fler och fler reste kollektivt, före coronakrisen. Jag skulle vilja fråga infrastrukturministern hur han bedömer kollektivtrafikbranschens siffra att man behöver uppskattningsvis 9–totalt, alltså åtminstone ytterligare , från staten i kompensation. I det tidigare anförandet lät det som att ministern tyckte att detta var lösa prognoser och att man inte riktigt kunde lita på de siffrorna. Jag tror att våra regionala kollektivtrafikmyndigheter har väldigt god koll på sina siffror. Och ifall nu de här siffrorna är någorlunda korrekta, varför skjuter då inte staten till dessa pengar så att vi kan rädda kollektivtrafiken? 147 (KD): har jag varit ute och gjort en del studiebesök. Det kanske inte är så konstigt när man kommer från , eller som vi kallar oss. Vi har drabbats hårt av i form av minskad gränshandel och den norska nedstängningen. Jag var bland annat rätt tidigt uppe i den socialdemokratiskt ledda kommunen . Vi satt och hade bra samtal och genomgångar. Vi träffade kommunledning och näringsliv och pratade bland annat om äldreomsorgen. Vi pratade också om att , just för att försöka parera, hade anställt ungdomar som skulle ha lite koll i byn så att inte människor gick för nära varandra. I det samtalet dök just den fråga upp som jag ställde tidigare. Regeringen lovade att kompensera alla kostnader för . I frågar man naturligtvis då mig som riksdagsledamot: du att de här ungdomarna kommer att räknas in? Tror du att vår kollektivtrafik kommer att räknas in? Eller menar regeringen bara vården? Jag noterar att jag faktiskt inte fick något svar på frågan huruvida regeringen ämnar räkna in alla covidkostnader eller om det bara är vissa. Jag vet, utifrån de studiebesök jag gjort , att det här sitter man och funderar på – kommuner, regioner och politiker oavsett färg. Jag var som sagt i socialdemokratiskt ledda . De hade samma fråga som jag också träffat på i en del borgerliga kommuner: Kommer regeringen att stå för sitt löfte, oavsett vad det handlar om för område? 148 Infrastrukturminister (S): När det gäller den sista frågan vill jag påpeka att det stöd som aviserades från regeringen i en proposition handlade om att täcka extraordinära merkostnader med anledning av covid inom hälso‑ och sjukvården. Det förslaget har röstat för. Det är begränsningen. Det handlar inte om att täcka alla covidrelaterade kostnader för alla händelser som sker. Det är faktiskt ett ansvar vi allihop måste dela. Men för att det inte skulle finnas någon tvekan inom sjukvården om att prioritera att rädda liv och hälsa gav regeringen det extraordinära löftet för att säkerställa att man kunde omfördela resurser till IVA och se till att människor fick det stöd och den hjälp som behövdes i ett läge där vi faktiskt inte visste vilken utbredning pandemin skulle få. Det var för att rädda liv. I det läget gavs det löftet tydligt till hälso- och sjukvården. I övrigt har vi fått dela på de kostnader och utmaningar som pandemin inneburit. Oavsett om vi talar om kollektivtrafiken eller hela transportsektorn eller om företag och jobb är det historiska summor vi talar om: 250 miljarder, tror jag den senaste summan var, i investeringar och stöd för att klara utmaningen. Här måste också kommuner och regioner hjälpa till. När nämner kollektivtrafiken i tänker jag på att ledningen i även tidigare, före pandemin, dragit ned på kollektivtrafiken för att man vill minska på den av politiska skäl. Detta är ett av skälen till att jag kommer att vara noga med att säkerställa att de resurser vi skjuter till för kollektivtrafiken går till att upprätthålla en volym och ett utbud. Detta får inte vara ett tillfälle att sänka ambitionsnivåerna. Kollektivtrafiken måste finnas där för att minska smittspridningen och se till att man kan ta sig säkert till jobbet. Alla kan inte avstå, jobba hemifrån eller cykla. För en del är kollektivtrafiken enda möjligheten. Därför skjuter staten till extra resurser i form av både generella och öronmärkta statsbidrag. Det är klart att detta också innebär att vi ger bättre förutsättningar. Det ankommer inte på mig att bedöma huruvida Svensk Kollektivtrafiks prognos på 9–10 miljarder är rätt eller inte. Jag tycker att utgångspunkten för oss som har ansvaret för ekonomin och för vilka insatser vi gör i landet, oavsett om vi är i riksdag eller regering, är att vi ska ta reda på hur stort biljettappet blir och vilka kostnaderna är. Detta är skälet till att kollektivtrafikmyndigheterna nu ska redovisa så att vi 38−40 får en ordentlig redovisning och på det sättet kan ge rätt kompensation. Till skillnad från en småföretagare, en restaurangägare eller ett taxiföretag behöver kommuner och regioner inte besked om resurserna denna eller för att man annars väljer att lägga ned verksamheten. Det är resursstarka organisationer vi talar om. Självklart för regeringen också dialog med dessa aktörer. Jag tror att det är viktigt att vi funderar lite över vilket stöd vi nu ger för att kunna upprätthålla samhället. Jag är stolt över de över 20 miljarder vi först gav i generella statsbidrag och de besked som i samband med att budgeten presenteras getts om ytterligare generella resurser till regioner och kommuner, som också kan användas till både regionala flygplatser och kollektivtrafik. Men det är också en viktig signal från regeringen att vi nu går fram med specialdestinerade statsbidrag just för att hjälpa kollektivtrafiken. Jag utesluter naturligtvis inte att regeringen även fortsatt kan komma att använda den möjligheten. 149 (V): Ytterst handlar denna debatt om vad det är för vi vill ha efter . Det är så mycket vi kommer att behöva göra efter coronapandemin. Att se till att vi får en välfungerande kollektivtrafik som bidrar till ökad jämlikhet i samhället, ökad tillgänglighet och minskade utsläpp av växthusgaser är en av de viktigaste frågorna att knäcka i detta sammanhang. Regeringen har, som ministern var inne på, presenterat mer än tio extrabudgetar med i akuta coronastöd. Detta tycker jag är välkommet. Men ser vi att en del av de stöd som har presenterats inte räcker. Vi måste kunna fortsätta att resa tryggt i kollektivtrafiken när vi behöver det. Branschen, de som kör bussarna, och våra regionala kollektivtrafikmyndigheter, som organiserar trafiken, säger om de : Tack för dem! Vi har inte fått dem , men de blir bra när de kommer – men det behövs mer pengar. Jag skulle vilja ställa en fråga till ministern. Vecka 40 är allt avklarat på när det gäller ansökningarna för de . När kommer de då att betalas ut, ? Jag vill också fråga ministern: bakgrund av att så mycket pengar har betalats ut till andra områden och att vi har en tydlig uppgift om att uppskattningsvis till behövs för att vi ska kunna ha en välfungerande kollektivtrafik, anser ministern att detta är en någorlunda rimlig siffra? Och kommer ministern att återkomma med ytterligare stöd, utöver de , till kollektivtrafiken i ? 150 Infrastrukturminister (S): Jag tror att det är viktigt att vi tänker långsiktigt, och jag är övertygad om att och jag har samma utgångspunkt. Vi måste se till att vi har ett starkt förtroende för kollektivtrafiken, att den långsiktigt kan klara sig och att kommuner och regioner som har ansvaret för kollektivtrafiken också tar detta ansvar. Man kan ibland av agitation få intrycket att tycker att det är staten som framöver ska ta ansvaret för kollektivtrafiken. Jag gillar tanken på att ansvaret är delat, men jag gillar också tanken på att vi har en utvecklad dialog om hur kollektivtrafiken framöver ska kunna stärkas i . Den är nämligen viktig för väldigt många när det gäller att ta sig till jobbet – alla de som inte har bil eller inte kan cykla och där kollektivtrafiken är enda möjligheten. Detta innebär också ett ansvar för alla oss andra att inte använda kollektivtrafiken om vi kan avstå utan att använda andra alternativ eller jobba hemifrån. Det är självklart att vi från regeringens sida inte bara följer utvecklingen noga utan också säkerställer att kommuner och regioner har bra förutsättningar att klara dessa utmaningar. Detta är skälet till att vi och har ställt sig bakom de historiskt stora satsningar som gjorts på generella statsbidrag, men också på öronmärkta statsbidrag. Jag tror att detta är viktigt för att det framöver ska finnas en känsla av att vi klarade den här krisen gemensamt. Pandemin slår i alla samhällsskikt. Den kommer dessutom att vara långsiktig. Återverkningarna av det som sker nu kommer att märkas . Då är det viktigt att vi gör insatser som träffar alla delar av samhället. Jag är stolt över att kvinnojourer har fått pengar, över att civilsamhället och företag får det och över att vi på detta sätt ser till att alla olika delar som drabbas får förutsättningar att klara utmaningen. Men vi kommer att behöva göra mer. Under den budgetpresentation som pågår kommer det säkert att kunna ges besked inom flera olika samhällssektorer. och jag har säkert goda möjligheter att få fortsätta diskutera stödet till kollektivtrafiken. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2019/20:466 om koldioxidpriset och infrastrukturplaneringen 151 Infrastrukturminister (S): har ställt tre frågor till mig om koldioxidpriset och infrastrukturplaneringen. Låt mig inleda med att konstatera att har en mycket ambitiös klimatpolitik. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. De klimatmål som är uppsatta ska nås. I den senaste budgetpropositionen tydliggjorde regeringen dessutom att det av beslutade klimatmålet för transportsektorn även ska utgöra ett etappmål i den transportpolitiska målstrukturen. När det gäller hur de samhällsekonomiska kalkylvärdena fastställs är detta uppgift. Jag har fullt förtroende för att myndigheten genomför den uppgiften på ett kompetent sätt. Hur den nya koldioxidvärderingen kommer att påverka utfallet av de samhällsekonomiska bedömningarna är för tidigt att uttala sig om. Den nya värdering som fastställt har precis trätt i kraft. Jag vill avslutningsvis tydliggöra att de samhällsekonomiska kalkylerna är ett av de underlag som ligger till grund för besluten om vilka åtgärder som ska genomföras. Inför sådana beslut kommer naturligtvis alla de aspekter som ingår i de transportpolitiska målen att beaktas i en samlad bedömning. 152 (KD): Jag har från denna talarstol gett minister beröm för att jag tyckt att jag har fått mycket bra svar. Den här gången är jag dock inte riktigt lika nöjd. Jag tycker nämligen att svaret är väldigt tunt. Det som har skett är att har gjort nya beräkningar för analys av infrastruktursatsningar. I praktiken innebär dessa att själva värderingen av koldioxid per kilo har höjts . I dagens läge räknar man med ungefär 1,14 som ett negativt värde per kilo koldioxid. Denna dryga krona är vad ett flertal forskare har kommit fram till att värdet ungefär ligger på. Europeiska unionen har kommit fram till att det ligger på när man ska leva upp till Parismålet. Ändå går vår myndighet fram med en beräkning som ligger på . Detta kommer såklart att leda till förändringar när man gör beräkningar. Vi har tidigare här i kammaren och i utskottet haft diskussioner om hur stark den vetenskapliga grunden är för dessa trafikanalyser när en bedömning ska göras av vilka trafikslag vi ska investera i . Eftersom jag inte uppfattade att jag egentligen fick svar på mina frågor undrar jag fortfarande hur ministern rent kalkylmässigt ser på detta och vilka konsekvenser han tror att detta kommer att få för den framtida utvecklingen av svensk infrastruktur. 153 (V): Jag har diskuterat tidsvärderingar och kalkylvärden med infrastrukturministern tidigare och vill tacka interpellanten för att han tagit upp frågan så att vi än en gång får möjlighet att tala om detta. Jag håller dock inte riktigt med om att det är ett problem att nu viktar upp priset och kostnaden för att släppa ut koldioxid. Jag tycker att det är helt rätt. Det är precis detta som måste göras. Man har alldeles för länge låtit bli att ta full hänsyn till den stora samhällsmässiga negativa påverkan som utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser har. Kopplat till detta finns också värderingar som ska göra i sin infrastrukturplanering. Man gör till exempel tidsvärderingar då man jämför olika trafikslag, såsom att resa med egen bil, med tåg eller med buss. En förlorad minut med egen bil är ungefär dubbelt så viktig som en förlorad minut när man reser med tåg eller buss. Det innebär att om satsar på att bygga ut infrastruktur för bilar blir det samhällsekonomiskt lönsamt, eftersom man kommer fram snabbare om man reser med bil. Men det blir inte lika samhällsekonomiskt lönsamt om man investerar i kollektivtrafik, till exempel järnväg. tar upp att detta är en chockhöjning när man höjer priset på koldioxid . Jag tar upp att man värderar olika trafikslag olika. Det gör inte andra länder, men vi gör det i . Dessa båda perspektiv visar att det här i grunden inte är en exakt vetenskap. Det handlar i stället om att göra politiska avvägningar. Kanske är det så vi måste bedriva infrastrukturplanering. Vi gör olika avvägningar. Därför vill jag fråga ministern vad han anser om dessa avvägningar. Hur viktiga är de olika kalkylvärdena egentligen för ministern och andra medlemmar i regeringen liksom för när man gör sin infrastrukturplanering? Finns det en exakt vetenskap för detta, eller handlar det ytterst om politiska bedömningar? Jag tycker i så fall att man klart och tydligt kan säga att vi bör investera mer i det som minskar våra utsläpp och mindre i det som gör att utsläppen ökar. 154 Infrastrukturminister (S): Jag tackar både och för en intressant diskussion. Svaret på den sista frågan är ja. Vi behöver investera mer. Redan förra gången lade vi fram en historiskt stor infrastrukturbudget. Över 700 miljarder investeras. Detta är den största järnvägssatsningen i modern tid. har vi investerat så mycket. ska jag rätta mig själv: Jo, när man under Gripenstams tid skulle bygga ut stambanor var det en större andel av bnp. Vi gör nu dock historiskt stora investeringar, och vi kommer även framöver att behöva göra stora investeringar. Detta behövs för att hålla ihop landet, för att fortsätta reparera ett illa nedslitet järnvägssystem av underinvesteringar och för att klara av klimatutmaningen. Häri ligger utmaningen: att elektrifiera, koppla upp och digitalisera hela transportsektorn. Dessutom måste vi se till att klara den tekniska utvecklingen ur trafiksäkerhetssynpunkt. Så nog är det viktigt att vi framöver har höga ambitioner när det gäller infrastrukturinvesteringar. Det här bidrar inte bara till att klara klimatmålen, utan det driver även jobb och sysselsättning. Det här är poängen med att ta höjd för att ha bra ambitioner. Men då måste klimatfaktorn också finnas med. Jag noterar att det första gjorde efter regeringsskiftet var att skära ned 2,1 miljarder i klimatbudgeten. Därefter har de skurit ned sina budgetförslag med nästan 2 miljarder ytterligare. som parti har lägre ambitioner vad gäller klimatomställningen. Jag vill dock inte tro att har detta som utgångspunkt och att det är det här som ligger bakom hans fråga om olika värderingar. Jag förutsätter att den klimatlag som vi har och den betydelse som vi i ger det faktum att vi ska klara klimatomställningen får genomslag även i andra partiers politik. Det ankommer inte på mig att avgöra vilka samhällsekonomiska kalkyler och modeller ska använda. Men de är – för att svara – viktiga underlag när vi ska titta på olika alternativ. Det handlar dock om underlag. Till syvende och sist är det också andra bedömningar som är viktiga när vi fattar politiska beslut. I direktiven till infrastrukturplaneringen som fick nämner regeringen socioekonomiska faktorer.