prot · H70972 · 2020-02-11 00:00:00 — Begränsningar av människors frihet ska förebyggas så långt som möjligt, och denna fråga är viktig för människor som bor på landsbygden och har varg nära husknuten. Min fråga till landsbygdsministern är därför: Hur ska landsbygdsministern säkra tryggheten i det vargtätaste länet och på övriga landsbygden? 60 Statsrådet (S): Jag tackar och Kopparklint för inlägg i en viktig debatt. Denna fråga berör, och det är viktigt att vi visar att vi tar den på stort allvar. Det är en svår och komplex fråga, och ett antal olika intressen ska vägas in. Enligt EU:s art- och habitatdirektiv är vargen strikt skyddad. Det innebär att vi måste förhålla oss till det och de förutsättningar och ramar som finns. Vi har ett enigt riksdagsbeslut i botten. Där sattes siffran till 170–270 utifrån den vetenskapliga grund man då hade att förhålla sig till. Här sägs också att det ska tas socioekonomisk hänsyn och att vargen ska vara spridd över hela landet. Jag tror att vi alla är överens om att dessa målsättningar fortfarande gäller och att vi står fast vid dem. Ja, är ansvarig myndighet i dessa frågor. Vad gäller licensjakt kontra skyddsjakt kontra illegal jakt sköts det under förra mandatperiodens licensjakt 98 vargar. , 2010–2014, sköts det totalt 22 vargar genom licensjakt. Vad gäller skyddsjakt fälldes 118 vargar –2018 och ytterligare 19 vargar . Så här långt har det skjutits tre eller eventuellt fyra vargar. Jag tror nämligen att det sköts ytterligare en . I de överväganden som har gjorts har man funnit att det inte har varit möjligt med licensjakt eftersom antalet vargar efter förra årets räkning låg nära 300. Däremot sker skyddsjakt, av socioekonomiska skäl eller för att skydda tamboskap eller annat. Detta är i enlighet med de verktyg man har att jobba med. Det finns inget i statistiken till som visar på en kraftig ökning eller differentiering utan licensjakt. Under förra mandatperioden fattade vi ett antal beslut för att säkerställa hög effektivitet och tillgång till bästa möjliga verktyg. Vi inrättade bland annat en specialdomstol för överklagande för att få rättssäkra processer. Vi har också infört ett skyndsamhetskrav för att säkerställa att dessa ärenden hanteras fort. Vi har också varit tydliga med att vi vill att man utvecklar en metodik kopplat till inventering för att få en bra avräkning och hög legitimitet i hur man räknar antalet vargar. Det handlar också om att säkerställa att man använder DNA i så stor utsträckning som möjligt för att kunna inventera när det inte finns snö men framför allt för att kunna ha det som en grund i det vetenskapliga underlaget för gynnsam bevarandestatus. 61 (SD): Det riksdagsbeslut som togs 2013 hade ett annat vetenskapligt material att stödja sig på, precis som Kopparklint sa. Det var det gedigna vetenskapliga underlag som Skandulv tog fram. Där satte man minsta livskraftiga population för till 100 individer. har vi 300 vargar i och 100 i , vilket långt överstiger de 100 individer som krävdes enligt denna vetenskapliga rapport. finns det som sagt ett nytt vetenskapligt underlag, som menar att 300 vargar är minimum för gynnsam bevarandestatus. Vad blir nästa steg i nästa och nästnästa rapport? När myndigheter tar beslut och inte följer politiska beslut eller lyssnar på ortsbor tvingas ett slags tystnadskultur och fram hos personer som bor i skogsområden med många vargar. Enligt naturbevakare och vilthandläggare på har tidigare etablerade revir försvunnit spårlöst. Revirmarkerande par och vargvalpar försvinner och ersätts av nya invandrade vargar i ett tempo man inte sett tidigare. Revir och flockar försvinner och nya vargar vandrar in. var det samma vargar år . Så är det inte längre. Det verkar vara hög omsättning i stammen. Det är någonting som sker som inte är naturligt. Det kan handla om illegal jakt, för det är en stor omsättning av vargar i området. På kliar man sig i huvudet. Låt mig här bestämt inflika att jag och mitt parti tar kraftigt avstånd från illegal jakt. Min övertygelse är dock att med regelbundna licensjakter skulle dessa problem reduceras, även om de säkert inte skulle försvinna helt. Att få ett önskat vetenskapligt underlag i sin hand är inte vidare svårt. Ger man bara uppdraget till rätt personer får man den rapport man vill. I jaktdebatter hemma i representeras ofta av samma person. Han har åt gjort de sårbarhetsanalyser som låg till grund för referensvärdena för lodjur, björn och järv. Han har tidigare också gjort sårbarhetsanalyser för varg, vilka har utgjort grund för svensk vargpolitik. Han har också varit ordförande i . Liknande krafter har stort inflytande över det vetenskapliga underlaget för svensk rovdjursförvaltning. , , stod det att läsa i tankesmedjan ledare: ”Av 700 tillfrågade kommunala tjänstemän är mer än var tionde miljöaktivist, enligt forskare vid . Ännu ett tecken på att 68-vänsterns marsch genom institutionerna har lyckats – och på att det offentliga har för mycket makt.” Hur ser statsrådet på detta? 62 KOPPARKLINT (M): Landsbygdsministern säger att vargen ska vara spridd över hela landet, men så är det inte. Jag tror att jag har visat landsbygdsministern en karta över hur nästan hela mitt hemlän täcks av vargrevir. Vargen väcker känslor, och det handlar också om att skydda vargen. Vad riskerar att hända om människor inte känner sig trygga med att släppa ut sina barn för att leka på gården eller släppa sina hundar i skogen eller om de upplever fara för de djur de håller i sitt lantbruk? Vad händer om man känner otrygghet och vargen kommer väldigt nära? Jag har träffat lantbrukare som har haft vargar från tre olika vargrevir på sin tomt. Då är det inte så kul att låta en tre- eller fyraåring leka ute på gården. Man ska heller inte behöva välja bort lantbruk med djurhållning på grund av att man är rädd att vargen ska skada djuren. Det är att begränsa människors frihet. Jag tycker att det beslut om licensjakt som fattades visar att regeringen inte tar någon hänsyn till dem som bor och verkar med vargens närvaro runt husknuten. Det är med anledning av beslutet som jag har ställt mina frågor till landsbygdsministern. I stället för att skapa konflikt mellan landsbygden och myndigheter borde regeringen skynda på arbetet med att stärka den regionala förvaltningen för att ge utrymme för länsstyrelserna att besluta om regional förvaltning utifrån lokala förutsättningar. Detta skulle innebära en lösning på problematiken. 63 Statsrådet (S): Tack för följdfrågorna! Jag kan bara konstatera att det är bekymmersamt att ha en diskussion om att man kan välja vad som är vetenskaplig grund. Min förväntan och bild är att svenska myndigheter tar ett brett ansvar för att samla in breda vetenskapliga underlag och att detta är viktigt. Det är också viktigt för mig att de beslut som vi och myndigheterna har att hantera vilar på vetenskaplig grund. Jag tycker att det är problematiskt när man indikerar att man kan välja underlag utifrån att det ska passa in. Detta är tyvärr något som förekommer lite för mycket i den politiska debatten, men det får politiska företrädare ta ansvar för själva. Jag kan konstatera att jag har vargdebatter ganska ofta i denna kammare. Det visar att det finns ett stort och äkta engagemang i dessa frågor. Jag tycker att det är bra och viktigt att vi jobbar för att öka legitimiteten i dessa frågor och försöker hitta bra gemensamma vägar för att skapa ökad legitimitet. Jag kan också konstatera att interpellanterna i debatterna så här långt alltid duckar inför det faktum att detta är en fråga där vi inte har suverän nationell kompetens. Vi har att förhålla oss till att det finns ett EU-direktiv som innebär ett strikt skydd och som kräver att har gynnsam bevarandestatus. Där har vi redan nu ett överträdelseärende som ligger inaktivt och som kan aktiveras när som helst om man uppfattar att vi inte lever upp till direktivets intentioner på detta område. Min bild är att det skulle bli enormt kostsamt för med ett sådant överträdelseärende. Det skulle kunna innebära både ett ganska högt fast belopp, givet att anses ha en hög betalningsförmåga, och eventuellt tickande viten. Jag skulle gärna vilja höra från interpellanterna hur de ser på det faktum att vi har ett art- och habitatdirektiv att förhålla oss till. Detta perspektiv saknar jag i debatten så här långt. Utöver det tycker jag att det är positivt med en levande diskussion. Jag vill åter konstatera att vi de år då vi inte har licensjakt har skyddsjakt som det verktyg som vi använder. Det går tydligt att se att det används och har använts . Jag kan också konstatera att det år då det fanns flest vargar i sedan lagen infördes och kom på plats var vid den räkning som gjordes 2014–2015. Då var antalet över 400 – om jag kommer ihåg rätt var det 425. En fördel med ett så stort antal är givetvis att man, utifrån att det ska glesas ut, kan ta någon form av hänsyn till detta när licensjakt beviljas. Jag kan också konstatera att det blir besvärande när det låter i debatten som att vargarna bara blir fler och fler. Detta är inte korrekt, utan de är färre. Däremot är de väldigt koncentrerade till vissa områden, och mitt största bekymmer i detta läge är egentligen att hitta de faktiska verktyg som innebär att vi kan ha en bra och naturlig utglesning som accepteras av EU, givet att vi inte bryter mot det direktiv som vi har åtagit oss att följa. 64 (SD): Att bara få till stånd 6 skyddsjakter på 42 ansökningar, som i , påverkar människors vardag i allra högsta grad. Begreppet skyddsjakt måste vidgas och i högre grad användas i förebyggande syfte. Här måste länsstyrelserna få nya, skarpare direktiv. har föreslagit att det ska inrättas lokala remissinstanser i varje kommun som kan lämna snabba yttranden till länsstyrelserna innan beslut om skyddsjakt beviljas eller avslås. Lokal kunskap om rovdjuren, incidenter och stämningar måste kunna vägas in när så avgörande beslut ska tas långt bort, bakom ett skrivbord. Detta skulle vara regionalisering av rovdjurspolitiken på riktigt. Stärkt landsbygdsförankring måste till liksom bättre dialog mellan regionala myndigheter, jägarorganisationer och landsbygdsbor i övrigt, tycker vi. Här finns ett tillkännagivande och riksdagsbeslut om en ny viltmyndighet som bör överta de funktioner inom som är kopplade till viltvård och jakt, men det har regeringen lagt i utredningshögen. Den norska vargzonen sträcker sig längs Värmlandsgränsen. Det är det enda område som norska myndigheter har avsatt där flockar med vargvalpar är tillåtna. Förutom jakt i ett revir får vargar som vandrat ut ur vargzonen skjutas under licensjakten, totalt upp till 26 djur. Miljöaktivister på länsstyrelser och har visat sig ha stor påverkan. Skulle inte en ny viltmyndighet kunna bli början på en betydligt mer pragmatisk och verklighetsnära instans för jakt- och viltvård i ? Kan vi lära något av licensjakt? Vi vet att de lyder under likaväl som att vi har att förhålla oss till art- och habitatdirektivet. Det kanske finns saker att lära av den norska organiserade jakten. Jag vill ha svar på dessa frågor. 65 Statsrådet (S): Jag eftersträvar också en så god dialog som möjligt med alla berörda intressenter, både regionala och andra, i denna fråga. Jag kan konstatera att är ett dåligt exempel att mäta oss mot eftersom de inte är med i EU och därmed inte behöver följa det art- och habitatdirektiv som vi har att följa. Jag noterade att jag, trots frågan, inte fick någon reflektion rörande om man gör en annan bedömning än vad jag som minister och våra myndigheter gör när det gäller vad vi har för handlingsutrymme på detta område. Jag ser fram emot detta i nästa debatt om detta ämne, som jag är säker på kommer . Bättre dialog är dock väldigt bra. Jag fick en konkret fråga om en ny viltvårdsmyndighet, där det finns ett tillkännagivande från som är under beredning i . Detta är en komplex och svår fråga. Det jag kan konstatera är att en ny myndighet fortfarande hade varit tvungen att förhålla sig till samma art- och habitatdirektiv som är . Sakläget förändras inte i den delen. Återigen: Jag välkomnar att vi har en ständig dialog i dessa frågor, som är viktiga. Framför allt söker jag konstruktiva tankar och idéer om hur man kan jobba på ett bra sätt utöver det som regeringen redan har gjort när det gäller rättssäkra processer, infört skyndsamhetskrav och utvecklad inventering för att åstadkomma en bättre fördelning över riket. Detta är enligt min mening den kanske mest prioriterade frågan när det gäller att ha en god förvaltning av vår vargstam . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2019/20:270 om gårdars lönsamhet och livsmedelsstrategin 66 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag tänker skapa förutsättningar för ökad lönsamhet för våra svenska gårdar på kort sikt, och om det är min position att endast en kraftig storleksrationalisering är lösningen på livsmedelsstrategins mål om att öka produktionen eller vad jag avser att göra för att ge förutsättningar för ökad produktion. Genom den storleksrationalisering som har pågått står en allt mindre del av jordbruksföretagen för en allt större del av produktionen. utvecklar de mindre företagen nya affärsidéer inom exempelvis vidareförädling, entreprenad och besöksnäring. Det skapar en dynamisk utveckling som är positiv för ökad konkurrenskraft. Bränslekostnaderna för jordbrukets arbetsmaskiner påverkar de svenska gårdarna. Jordbrukets nedsättning av dieselskatten har ökat från per liter till per liter. Nivån är densamma som den genomsnittliga nivån . Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot antogs av . Den innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken . Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. fattade regeringen beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram . Dessutom görs ytterligare satsningar på totalt . Den innehåller långsiktiga åtgärder och är ett viktigt steg i att öka konkurrenskraften och lönsamheten. Några åtgärder som jag tycker är värda att nämna är: Forskning och innovation – innovation är en nyckel till att säkra konkurrenskraften och tillväxten. Därför lägger vi medel på det nationella livsmedelsforskningsprogrammet på Formas och medel på för att stärka innovationsarbetet inom den svenska livsmedelskedjan. Brist på rätt kompetens utgör ett hinder för att företagen ska växa. Därför får i uppdrag att analysera kompetensbehovet i livsmedelskedjan för att därefter tillsätta åtgärder. Regelförenkling – företag i livsmedelsbranschen berörs av ett stort antal regler. Detta är komplext. Därför får i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan utifrån konkurrenskraft, tillväxtmöjligheter och innovationsförmåga. Livsmedelsexport – är en liten marknad, och vi behöver bli duktigare på export av livsmedel. Därför får Business i uppdrag att fortsätta sitt arbete att främja livsmedelsexport. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är också en viktig aspekt för genomförandet av livsmedelsstrategin, vilket vi har med oss i förberedelserna för den nya perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja, och det är genom långsiktigt och kontinuerligt arbete mot livsmedelsstrategins mål om en ökad produktion som vi kan få det att hända. 67 (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Livsmedelsstrategin är något bra som vi har antagit över blockgränserna. Det finns väldigt mycket bra i livsmedelsstrategin. Men man blir ändå orolig, fru talman, när man får signaler utifrån, till exempel om att regeringens satsning på livsmedelsstrategin, med i grunden 122 miljoner, äts upp av höjda skatter. Då har vi på en kort, liten och enkel väg försämrat lönsamheten som vi talar om att vi vill stärka lönsamheten genom livsmedelsstrategin. Livsmedelsstrategins mål är, precis som landsbygdsministern säger, att vi ska ha någon form av resultat till 2030. Det är det långa perspektiv vi ser. Men vet vi att det är så att det nästan är fem mjölkproducenter som lägger ned i . Man brukar säga att vi halverar antalet mjölkproducenter . Det skulle innebära att vi har under 1 500 mjölkproducenter i . Vi ligger någonstans under 3 000 . De börjar bli ganska få. Ska vi inte minska invägningen av mjölk, vilket vi tyvärr gör – jag tror att vi är det enda land i EU som minskar invägningen – innebär det att de gårdar som blir kvar kommer att behöva bli extremt stora. Det är därför, fru talman, som jag väljer att fråga om storleksrationaliseringen; den blir en av följderna. Men är det dit vi vill? Vi pratar om nya miljömål och sådant. Men vi kommer att inse och förstå att riktigt stora mjölkproducenter kanske kommer att få svårt att hantera det här med miljömål, särskilt lokalt. Vi har en beteslagstiftning som säger att korna måste gå ut till ett ganska närliggande område. Sedan ska de in och mjölkas två eller . Vi kommer att få en extremt hög miljöbelastning med så stora gårdar. Därför kan storleksrationaliseringen, som har varit bra för , också bli ett hot . Allt detta landar i att vi har för dålig lönsamhet. Även om vi klarar att hitta livsmedelsstrategins mål och stärka lönsamheten skulle vi behöva några enkla, snabba och konkreta saker här och . Återbetalningen av diesel är en sak. Man skulle också kunna anamma förslag om att sänka dieselskatten med en hel krona till. Det är någonting som ger en direkt lönsamhet för jordbrukarna. LRF gick för någon vecka sedan ut och sa att man vill vara fossilfri till 2030. Det är såklart ett jättebra mål. Jag menar att vi säkert kan uppnå det. Men det är inget hinder för att sänka skatten nu för att stärka lönsamheten på kort sikt. Lantbrukarna själva börjar ställa in sig på att de ska bort från det fossila bränslet och att de ska ställa om till fossilfria medel. Men de behöver ju en lönsamhet nu också för att klara av att göra det, en lönsamhet på kort sikt. Jag tycker att de kortsiktiga sakerna tyvärr saknas i landsbygdsministerns resonemang. Men vi kommer att behöva dem också. Jag är inte mycket för att man hasplar ur sig en massa kortsiktigt och sedan inte har en tanke med det långsiktiga. Men det har vi ju i livsmedelsstrategin. Vi har en tanke med det långsiktiga. Det får inte vara så att det knappt finns några gårdar kvar när vi kommer till 2030 och livsmedelsstrategins mål ska vara genomförda. Ska det finnas 1 500 mjölkgårdar utspridda på hela , när vi skulle ha möjlighet att ha 5 000 mjölkgårdar i stället? Därför vill jag ytterligare en gång ta chansen att ställa frågan till landsbygdsministern: det inga korta och snabba lösningar för att stärka lönsamheten även , så att vi har några jordbruksföretag kvar när livsmedelsstrategin går i mål 2030? 68 (KD): Jag tackar min riksdagskollega , som har ställt denna jätteviktiga interpellation till landsbygdsministern. När jag talar med branschens folk säger av dem att den viktigaste frågan inom svenskt jordbruk är hur vi ska få lönsamheten att öka. Enligt statistiken har den tyvärr försämrats. talade om mjölknäringen. Vi vet att mjölkgård efter mjölkgård har lagts ned eller lägger ned just . Det sker i en takt som är förödande för vårt land, som var inne på. Vi skulle kunna producera ännu mer mjölk, men i stället producerar vi just nu mindre mjölk än andra EU-länder. Vi importerar nu väldigt mycket mejeriprodukter till vårt land. Det här tycker jag är otroligt anmärkningsvärt och allvarligt. Vi har antagit en livsmedelsstrategi här i kammaren. Där står det att lönsamheten ska öka, att konkurrenskraften ska stärkas och att självförsörjningen av livsmedel ska öka. Hur har det då gått, nu när det snart är vi antog livsmedelsstrategin? Tyvärr, fru talman, är det precis tvärtom på alla tre punkter. Lönsamheten, konkurrenskraften och självförsörjningen av livsmedel har alla tre försämrats, trots att vi har antagit en strategi i den här kammaren. Jag vill ställa en fråga till landsbygdsministern. När landsbygdsministern träffar lantbrukare ute i landet tror jag att de säger samma sak även till landsbygdsministern. Man pekar på livsmedelsstrategin, som är antagen, och säger: Det har snart gått , men ändå ser vi fortfarande ingenting på gårdsnivå. I stället sker det tyvärr nedläggningar runt om i vårt land. Vad svarar landsbygdsministern de bönder som säger så? 69 Statsrådet (S): Tack, och , för att vi har den här debatten ! Det är en väldigt viktig debatt där jag tror att vi i grunden har mer som förenar oss än som skiljer oss åt. Jag noterar tacksamt att det finns en stor tillförsikt i att mycket av det vi gör behöver långsiktiga förutsättningar och spelregler. Forskning och innovation är exempelvis någonting som är eftersatt historiskt. Det är en del av förklaringen till att vi har framför allt lönsamhetsutmaningar . Vi kan inte göra samma misstag för framtiden. Därför är det väldigt viktigt att vi orkar ha fokus också på sådant som är långsiktigt. Den nya handlingsplan som antogs har framför allt fyra prioriterade områden. De har lite varierat lång och kort sikt i sitt perspektiv. Långsiktigt är självklart forskning och innovation. Mer kortsiktigt, även om det inte är här och , handlar det om att man ger väldigt direkta och mer långtgående initiativ till myndigheter att titta på den samlade regelbördan och komma med förslag till hur man hanterar det. Det gäller samordning, digitalisering, göra det lätt att göra rätt, och så vidare. När jag möter bönder ute i landet är det någonting som de väldigt ofta lyfter fram. Kompetensförsörjningen är givetvis också långsiktig men handlar också om här och . Vi står i en situation där problemet med att rekrytera personal med rätt kompetens är en fråga som man delar med alla andra sektorer. Vi tar där nu ett samlat grepp. Vi ger ett uppdrag att kartlägga och komma med förslag riktat till just den här branschen i dess alla delar. Den sista prioriteringen handlar om export. Det finns en viss långsiktighet i export. Det handlar om nya exportavtal, exempelvis det vi nu fick på plats med . Det innebär förutsättningar här och att få en ökad avsättning, bättre pris och därmed bättre lönsamhet för bönderna här och . Givet att jag nämnde det filippinska avtalet förutsätter jag att redan står och tänker fråga mig om vad som händer med Kinaavtalen. Där säger jag i förebyggande syfte att vi redan har allting på plats från den svenska sidan. Vi är beredda att skriva på precis när som helst, och bollen ligger hos kineserna. Det är klart att det skulle betyda mycket om vi får ett så pass stort avtal på plats. Det är också en fråga som vi jobbar väldigt strukturerat med gentemot identifierade, intressanta marknader. Vi har också ringat in de områden som är kanske mer lätta. Där jobbar vi med att skapa förutsättningar för marknadstillträde, och så vidare. Så fort vi får avtalen på plats kan de börja ticka med en gång. Vi gör ett ganska stort förarbete på det området. Vi identifierar handelsavtal som exempelvis det EU gjorde tillsammans med som en tydlig och bra väg att snabbt komma på fötterna. Det finns stora delar av i övrigt som är intressanta. Det görs ett antal olika saker. Till det finns en punkt i januariavtalet som handlar om att man ska ställa om till ett fossiloberoende jordbruk. Jag noterade att det var väldigt glädjande att LRF möjligen har en ännu högre ambitionsnivå än vad vi kanske uttryckt initialt. Här ser jag stora möjligheter att jobba exempelvis med drivmedelsfrågor utifrån att vi ska hålla oss till det som är grundprincipen för att vi över huvud taget har en nedsättning på diesel. För mig handlar det om att vi ska säkerställa att vi har konkurrensneutralitet jämfört med andra länder och andra producenter. Det begreppet behöver föras med in i att man talar om att man ställer om till andra alternativa drivmedel.