prot · H80933 · 2020-11-11 00:00:00 — Det var tänkt som ett marknadsbaserat stödsystem, men när marknadskrafter verkar och ser till att priset är lågt går man in politiskt och rattar mellan utbud och efterfrågan för att se till att det blir onödigt dyrt för elkonsumenterna i stället för att detta värker ut på det sätt som det var tänkt. Frågan, fru talman, är fortfarande varför Socialdemokraterna vill göra det onödigt dyrt för elkonsumenterna att fasa ut elcertifikatssystemet. 41 (S) replik: Ett marknadsbaserat system sätter ju också priset. Om vi producerar mycket mer förnybar el blir priserna mycket lägre på elcertifikaten – det borde väl ändå vara så, utifrån tillgång och efterfrågan? Priserna för elcertifikaten kommer med stor sannolikhet att vara väldigt låga. Att sia om framtidens priser på elcertifikaten är naturligtvis svårt, men mycket tyder på att elcertifikatspriserna kommer att vara låga. En del företag som har investerat tidigt i exempelvis förnybar energi på vind har stora utmaningar med detta, för det ingick i deras affärsmodell att ha någon form av stöd. Detta är naturligtvis utmanande, men att påstår att vi inte är betjänta av den förnybara kraften i energisystemet gör mig lite förvånad. Alternativet, som ofta talar om, är ju kärnkraft. Vi vet allihop att kilowattpriset på ny kärnkraft är på en helt annan nivå. Där håller jag inte med . Det här är ett system som har gått väldigt bra. avvecklar vi detta under ordnade och ordentliga former. Elcertifikaten kostar alla någonting, men jag tycker ändå att det är ett rimligt pris utifrån det vi har fått. 42 (L) replik: Jag vill börja med att tacka ledamoten för hans inlägg och konstatera att det är bra att detta system har funkat så bra som det faktiskt har gjort. Vi har fått investeringar snabbare och utveckling fortare än vad vi trodde, och vi har faktiskt fått en förändring som vi önskade på plats. Det har funkat så bra att systemet nu håller på att avskaffa sig självt. Det är ju fantastiskt att priserna har gått ned som det var tänkt och att produktionen har gått upp som det var tänkt. Men, fru talman, när jag lyssnar på Socialdemokraterna undrar jag om ledamoten håller med om bedömning att det inte längre behövs subventioner på det här sättet. Delar Socialdemokraterna och den bedömning som gör, nämligen att det inte behövs subventioner längre? Om delar den bedömningen undrar jag varför man är så mån om att se till att elkunderna får fortsätta att subventionera energiproduktion som redan är lönsam i sig själv. Varför är man så mån om det? Då kommer kanske att säga att det handlar om så lite pengar. Ja, om vi tittar på den utveckling ni själva har gjort, – , eller – ser vi att det handlar om 663 miljoner. Det kan man tycka är lite om man slår ut det på var och en, men det är en ganska stor peng som går till de här företagen och den här produktionen, som redan är lönsam i sig själv. Elcertifikat – stopp-regel och kontroll-station 2019 Menar och att bedömning – att den här produktionen inte behöver subventioner – är korrekt eller inte korrekt? 43 (S) replik: Ny kraftproduktion producerar naturligtvis energi utifrån olika förutsättningar, . Bygger man exempelvis ett vindkraftverk ser produktionskostnaden ut på ett sätt. Byggde man vindkraft , när teknikutvecklingen inte hade kommit lika långt, såg ekonomin annorlunda ut. Det tycker jag att vi måste vara ärliga och ha med oss. behövs det inte subventioner för ny vindkraft, men vi kan ju inte bortse från alla företag som har trott på möjligheten att ställa om och att göra det på ett bra sätt. Vi kan inte bara lämna dem i sticket. Det är därför den här utredningen är initierad med , för att se över detta. Finns det något bland dem som har gjort tidigare investeringar som vi behöver ta med oss in och fundera på? Hur det än ser ut är det ju ingenting nytt att det är på ett sätt , utan vi har haft vindkraftverk i 10, 15 eller som också på något sätt behöver finnas . 44 (L) replik: Jag tycker att det finns två rena falsarier i Socialdemokraternas resonemang, och jag tycker att det finns en principiell fråga som man inte lyckas besvara. Den principiella frågan, fru talman, är om det är rätt att vanligt folk som betalar för sin el ska betala kanske för produktion som säger inte behöver subventioner. Är det rätt att göra den omfördelningen? För mig är det en principiell fråga, och jag tycker att det är fel. Det hade varit nödvändigt i början, när vi behövde få igång systemet. är det ju på plats, och subventionerna behövs inte. Det är en principiell fråga, och jag tycker att det är tragiskt att Socialdemokraterna duckar för det. Man kan inte låta elkunderna betala så här mycket pengar till produktion som ändå är lönsam. Sedan finns det alltså två falsarier. Det ena är att Socialdemokraterna i sitt anförande tidigare återkom till det här med Norgefrågan – att detta är nödvändigt för att avveckla systemet, därför att vi har ett avtal med . Det här handlar ju om att vi har omförhandlat ett avtal med . Norrmännen är med på att omförhandla saker. Det är klart att även de norska elanvändarna, som också kommer att få betala mer till lönsam produktion, vill se att man inte komprimerar kvotkurvan. Varför skulle det vara omöjligt att förhandla med ? Det framstår som helt befängt. Den sista saken jag vill ta upp, det vill säga det andra falsariet, är idén att det ingick i företagens affärsmodell och att vi inte i efterhand kan komma och ändra det. De visste, och vi sa från början, att systemet kommer att fasas ut. Det kommer att gå mot noll, och man kan inte räkna med att få subventioner av systemet – därför att det kommer att fungera. Sedan gjorde de felaktiga kalkyler av hur snabbt teknikutvecklingen skulle gå och av hur många andra som skulle vilja investera pengar. Men vi politiker kan ju inte ta ansvar för att marknadsaktörer gör dåliga affärsbedömningar! Vi kan ta ansvar för att hålla vårt ord, nämligen att systemet ska fasas ut. 45 (S) replik: Elcertifikat – stopp-regel och kontroll-station 2019 Tack för debatten, ! Om man i har ett stödsystem tillsammans med fram och sedan stänger det får det konsekvenser inte bara politiskt utan också för marknaden. Vi har landat i den här överenskommelsen med , och jag har för avsikt att stå för den. Jag tycker inte att det är så konstigt. När det gäller om konsumenterna får betala för mycket i eller : Ja, om vi har ett marknadsbaserat system där det är ett stort överutbud på elcertifikat – det är ju därför vi stänger – borde priset bli noll, . Jag tror att priset blir noll om vi har 20–mer förnybar elproduktion i systemet. För mig blir frågan alltså ganska konstig. Elcertifikaten har absolut kostat pengar, precis som sa, men det finns ju också en uppsida: Vi har fått massor av förnybar energi i systemet. Det måste väl ändå vara bra. Alternativet är nämligen att det inte hade kommit in någon ny energi i systemet. Hur hade energisystemet sett ut då? Jag vill inte ens tänka tanken. 46 (M): Vi debatterar nu stoppreglerna för elcertifikaten. har valt att ställa sig bakom den här propositionen. Omställningen till ett fossilfritt energisystem är en av vår tids ödesfrågor. Här är vindkraft som en förnybar, men ännu inte lagringsbar, energikälla en viktig pusselbit. Vindkraften står också för av den utbyggnad av förnybar energi som har skett som gått sedan elcertifikaten inrättades. Vindkraftsutbyggnaden har i utvecklats över förväntan. Då elcertifikaten infördes för att främja utbyggnaden av förnybara energikällor – ett system som ersatte huvuddelen av det drifts- och investeringsstöd som fanns tidigare – trodde man att denna utveckling skulle ta än den de facto gjort. Det är också därför det nu är dags att stänga butiken med elcertifikat, än man från början planerade. I denna proposition föreslås att systemet stängs i stället . Vidare kommer inga nya certifikat att beviljas efter sista . Det är bra. Systemet har aldrig varit tänkt att vara ett stödsystem till enskilda energiformer, utan det var ett stödsystem för en utveckling vilken nu är på plats. Målet med vindenergin är nu att tillsammans med nå , vilket vi beräknas nå. Den gemensamma strategin för elcertifikaten med är bra. Den ger klara riktlinjer för vad som gäller för producenter, investerare och marknaden. Dessutom har handeln med elenergi mellan våra länder ökat, vilket gör att gemensamma spelregler är viktiga. Det är nämligen just förutsägbarheten som har efterfrågats, också vid en stängning av systemet i förväg. Man kan argumentera för att systemet nu komprimeras och att det därmed görs för attraktivt under de som det finns kvar. Ett snålare system dessa år skulle kunna innebära att det faktiskt fanns resurser till andra satsningar. är ett system som accepteras av både och viktigt, och nyetableringar i systemet tillåts bara som längst . Det kan även vara bra att ha med sig att etableringstiden för att få ett verk på plats är lång och att en del av kostnaderna finns även om verket inte kommer på plats. Elcertifikat – stopp-regel och kontroll-station 2019 Man kan också argumentera för att inga certifikat skulle utbetalas då elenergipriserna är negativa, men detta är svårt att få med i främjandesyftet. Dessutom är det väldigt krångligt. Men självklart är ett stödsystem för överproduktion inget vi från moderat håll på något vis är för. Vi vet att vindkraften har svagheten att den producerar då det blåser och inte då samhället behöver mer energi. Den obalansen finns kvar att lösa. Främst vindkraftsindustrin men också energipolitiken har en utmaning att på annat sätt ta till vara energin den dag man överproducerar vindkraft och därmed skapar negativa elpriser. Det är ett resursslöseri att slita på vindkraftverk när energin inte behövs utan att skapa en marknad för den elenergin. Det är inte så vi skapar förnybara, gröna och klimatsmarta energisystem. Kanske kan nu vindkraftens överskottsenergi i stället användas till annat. Det är inte en sund marknad att som man kvitterar ut elcertifikat producera energi vissa tider då ingen vill ha den. Vi anser att detta ändå är ett relevant sätt att stänga butiken för elcertifikaten. 47 (C): För har elcertifikaten varit en hjärtefråga. Vi har varit drivande i att både införa och utveckla elcertifikatssystemet. Och har vi drivit på för att stänga systemet . Det kan såklart låta konstigt, men det är helt enkelt för att systemet med elcertifikat har lyckats så bra med att få fram förnybar energi att systemet inte längre behövs. Elcertifikatssystemet har varit avgörande för att få till stånd en ökad andel förnybar el i vår energimix till en låg kostnad för elkonsumenterna. Systemet har spelat ut sin roll. Och vi anser inte att stödet ska tilldelas teknik som kan stå på egna ben på marknaden, för det som har varit den stora fördelen med elcertifikatssystemet är ju att det är marknadsbaserat. Det innebär att elcertifikatssystemet är utformat på ett sådant sätt att det är den mest kostnadseffektiva energiproduktionen som byggs först. Vi har fått så mycket förnybar el och så kraftig prispress och teknologiutveckling att elcertifikaten inte längre behövs. Det är mycket positivt. Utbyggnaden av den förnybara elproduktionen har, mycket tack vare elcertifikaten, gått betydligt snabbare än vad som förutsågs när elcertifikatssystemet senast förlängdes. Av Energimyndighetens rapport för elcertifikatsystemet 2019 framgår att den nuvarande utbyggnaden av förnybar el till största delen, , består av vindkraft. Vad elcertifikatssystemet har gjort är att det under nästan två årtionden och under olika politiska majoriteter har fungerat som en viktig drivkraft för den accelererande utveckling av förnybar elproduktion som vi har sett i . Systemet har bland annat stimulerat utbyggnaden av vindkraften . lade stöden från elcertifikaten en stabil ekonomisk grund för teknikutveckling, konstruktionserfarenhet och tillvaratagande av skalfördelar som gör att bland annat vindkraftsboomen kan väntas fortsätta på egna ekonomiska meriter. Elcertifikat – stopp-regel och kontroll-station 2019 Även om elcertifikatssystemet har spelat stor roll för utbyggnaden av den förnybara elproduktionen i finns det ingen anledning att hålla igång ett system som inte längre spelar en roll för utbyggnaden. Man kan säga att staten och kapitalet har gått hand i hand i den här frågan. Men som vi vet ska man inte hålla varandra i hand , så även på det sättet känns det bra att stänga detta system. Därför yrkar vi från sida bifall till förslaget. Vi ska dock vara ärliga och säga att det finns delar av propositionen som hade kunnat vara bättre. Den komprimerade kvotkurvan som är föreslagen är i grunden positiv mot bakgrund av att målet nås . Däremot anser vi i att kvoterna borde ha fördelats tidigare i perioden och en mindre andel i slutet. Det skulle ha minskat risken för otillräcklig ersättning till befintliga producenter i början av perioden samt minskat risken för en överdimensionerad ersättning till nya anläggningar , som är en reell risk. För att hjälpa de pionjärer som var med och utvecklade marknaden till vad den är ser vi nu över gränsen för när nätavgift ska börja betalas. Det finns hundratals vindkraftverk som egentligen kan producera mer men som är nedstängda för att regelverket gynnar dem att inte producera för fullt. Det finns bedömare som säger att vi kan få ut uppemot en halv terawattimme till om de vindkraftverk som redan finns producerar för fullt. Det är ett resursslöseri som motsvarar hela årsanvändningen för en mindre svensk stad att dessa vindkraftverk är nedställda. Här finns mer att göra. Vi hade också velat se förändringar som säkrat att energiöverenskommelsens princip om att avsluta elcertifikatssystemet i balans hade uppnåtts, men vi konstaterar också där att vi inte har kommit helt i mål. Sammantaget kan man säga att elcertifikatssystemet är en framgångssaga. Vi har fått stora mängder av ny energi till mycket lågt pris. är bedömningen från att elpriset har pressats ned mer än den kostnad som har varit för elcertifikaten. Det har alltså varit en ren vinstaffär för både hushållen och industrin. Men, som sagt, nu är det att gå vidare och dags för den förnybara elmarknaden att stå på egna ben. Att vi har lyckats komma till en situation där det är möjligt att stänga ett så bra system är i sig en fantastisk sak. 48 (KD): Vi kristdemokrater anser att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. debatterar vi regeringens proposition Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019. Lagförslaget innebär bland annat att elcertifikatssystemet ska avslutas och att anläggningar, varaktiga produktionsökningar och vissa ombyggnader som genomförts eller tagits i drift efter utgången av 2021 inte får tilldelas elcertifikat, det vill säga en stängning av systemet . ska godkänna det avtal som har träffats mellan och båda regeringar gällande just denna ändring av avtalet, där vi har en gemensam marknad för elcertifikaten. Elcertifikat – stopp-regel och kontroll-station 2019 Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Systemet har funnits i , och målet var inledningsvis att produktionen av förnybar el skulle öka med . Avtalet har förlängts. slöt ett förnyat avtal med med målet att elcertifikaten skulle förlängas till 2030 med och då utökas med . ser det ut som att målet kommer att uppnås långt . Utbyggnaden av den förnybara elproduktionen har gått betydligt snabbare än vad som förutsågs när elcertifikatssystemet senast förlängdes och det nya målåret bestämdes. Av Energimyndighetens rapport för elcertifikatsystemet 2019 framgår att den nuvarande utbyggnaden av förnybar el till största delen består av vindkraft. Elcertifikaten har på det stora hela spelat ut sin reella roll, och vi kristdemokrater har tidigare i debatten fört fram att vi anser att en kontrollerad stängning av systemet bör ske. Vi yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 49 (MP): Jag vill först yrka bifall till förslaget till beslut. Jag ska inte bli långvarig nu men tänker först och främst ändå bara säga något om elcertifikatssystemet, som faktiskt har varit en succé. Utbyggnaden av vindkraft sker nu i en takt som vi inte har sett nästan någon annanstans i världen när det gäller ny elproduktion. Den håller ungefär samma takt som utbyggnaden av kärnkraften . Det är väldigt spännande och en väldigt snabb utbyggnadstakt. kommer vi att fördubbla mängden vind i systemet. Då kommer vindkraften att stå för en tredjedel av totala elproduktion, vilket ju är otroligt. Vidare har den nya kraftproduktion faktiskt bidragit till sänkt pris för kunderna. hör man debattörer som är skeptiska till att just subventionera ett visst kraftslag via elräkningen. Men då ska man komma ihåg att ny produktion i slutändan bidrar till sänkta kostnader för kunderna. kan vi konstatera att vinden står på egna ben, och därför behöver vi inte ha detta system längre. Elcertifikat – stopp-regel och kontroll-station 2019 hade velat ha en stängning i så stor balans som möjligt, som man uttrycker det. Det har skett en del investeringar där man har förväntat sig att systemet ska stänga just i balans. Det är något som har kommunicerats från offentliga aktörer. Vi har gjort vårt yttersta för att det skulle bli så men inte nått hela vägen. Det beror bland annat på det avtal har med . Det innebär dock en stängning av systemet , 2035. Det innebär också ett stoppdatum för ny kraftproduktion , och det innebär en komprimerad kvotkurva för att få upp priserna. Detta är så långt vi har nått. Det innebär inte att vi kommer att lyckas hålla uppe priserna tillräckligt mycket för att det ska vara lönsamt för alla som har investerat tidigt, men det kommer åtminstone att bidra i viss utsträckning. Systemet har tjänat oss väl men behövs inte längre eftersom tekniken är mogen och modig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram § 15 om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram betänkande 2020/21:NU7 om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram (skr. 2019/20:185) 50 (M): Vi debatterar nu regeringens skrivelse om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram. Den är ett svar på den rapport tagit fram om statens satsningar på samverkansprogrammen och de strategiska innovationsprogrammen. Programformerna är framtagna i syfte att möta samhällsutmaningar och att stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft. Det ska ske långsiktigt och med fördjupad samverkan mellan bland annat lärosäten, forskningsinstitut, näringsliv och offentlig sektor. De myndigheter som är involverade är Formas, som står för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, och , Verket för innovationssystem. I sin granskning av de strategiska innovationsprogrammen tar upp att det har skapats effektivitet i flera fall från regeringens och myndigheternas sida. Men man säger också att det finns brister och otydligheter i uppdragen till berörda myndigheter. säger om samverkansprogrammen att regeringen inte har skapat förutsättningar för effektivitet. Det föreslås att regeringen ska överväga en utvärdering av genomförda samverkansprogram. Till regeringen säger också att det inför framtida innovationssatsningar ska säkerställas att uppdrag ges med tidsramar som ger utrymme för förberedelser och planering. Detta säger sig regeringen vara överens med om. Regeringen bemöter rekommendationer och iakttagelser från med bland annat att hänsyn inte har tagits till de delar av samverkansprogrammen som handlar om syfte och insatslogik. Regeringen säger sig vilja göra en översyn av regleringsbrev och instruktioner till myndigheterna för att skapa tydlighet i uppdragen av de strategiska innovationsprogrammen. Det är positivt, men vi skulle vilja förstärka det. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram När nu uppdraget från regeringen till de strategiska innovationsprogrammen syftar till att stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft och bidra till att möta globala samhällsutmaningar i samverkan mellan lärosäten, näringsliv och offentlig sektor, ja, då handlar det mycket om utformningen av de viktiga regleringsbreven och uppföljningen. Man måste ta fasta på detta på rätt sätt, vilket vi tar upp i vår motion. Det ges nämligen dubbla budskap i regleringsbreven till berörda myndigheter om hur myndigheterna ska välja program. Formuleringar i aktuell forskningsproposition och regleringsbrev hänger inte ihop, och detta riskerar att skicka dubbla signaler vad gäller programmets tillämpningsområden. Det råder betydande otydligheter i regleringsbreven till respektive myndighet angående samverkan mellan myndigheter, programportföljens sammansättning och programformen i sin helhet. pekar också på att det finns brister i hur uppdragen är formulerade. Det handlar exempelvis om att gränserna för myndigheternas ansvar är otydliga. Det saknas kontinuerlig dokumentation av överväganden om organisation och ansvarsfördelning inom programmen. Det försvårar för myndigheterna att skapa sig en överblick av programmen. Dessutom riskeras det organisatoriska minnet inom de strategiska innovationsprogrammen. Enligt kan dessa brister i hög grad hänföras till de regleringsbrev som regeringen ställer ut till ansvariga myndigheter. Regeringen behöver säkerställa att dessa brister avhjälps i enlighet med rekommendationer i rapporten. Tydliggörandena ska omfatta myndigheternas enskilda och gemensamma ansvar för programformen som helhet, samverkan sinsemellan och prioritering av innovationsområden. Det finns ingen sammanhållen utvärderings- och prövningsprocess knuten till vare sig programformen eller de enskilda programmen. Det har sammanställts synpunkter från deltagande medlemmar, men ingen ytterligare utvärdering har genomförts. Samverkansprogrammen har på sitt bord att samordna innovationsinsatser mellan exempelvis näringsliv, akademi, civilsamhälle och offentliga aktörer. Programmen utgår från utpekade fokusområden som identifierats. Detta måste få effekter. ser brister vad gäller utvärdering, vilket försämrar möjligheterna till effektivitet i programformen. Det försvårar också möjligheterna att utveckla programmen. Möjligheterna att genomföra en återrapportering till som håller god kvalitet försämras också. Det vill vi att regeringen tar fasta på likaväl som bedömning av att genomförda samverkansprogram bör utvärderas och följas upp, vilket också innefattar de program som aviserades . Därför yrkar jag bifall till reservation l. 51 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Gång efter annan har jag i denna kammare såväl till ledamöter som till statsråd belyst behovet av att vi i större utsträckning än säkerställer att det offentligas medel nyttjas sparsamt och effektivt, att allokeringen går att motivera och att nyttan och resultatet för det första går att mäta och för det andra är av önskvärd karaktär. När vi öser in offentliga medel på marknaden, med risk för att kväva och hämma annars livsdugliga och konkurrenskraftiga bolag, måste vi från politiskt håll kunna motivera vårt agerande. Det spelar mindre roll om det handlar om riskkapital, innovationssatsningar eller delfinansiering av EU-projekt. Vi måste säkerställa att de genererar ett önskat resultat som överstiger alternativkostnaden av exempelvis skattesänkningar. Av allt att döma, fru talman, gör de sällan det . I vår reservation nämner vi ett flertal studier som belyser brister rörande de offentliga stödens effektivitet. Inte sällan har man funnit att stöden över huvud taget inte genererat någonting mer än en tillfällig sockerinjektion i de bolag som tar del av dem.