prot · H709125 · 2020-05-26 00:00:00 — Om man kommer från ett annat land för att vistas eller bo i ska man också följa den lagstiftning som vi har här i landet. Brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även då återfallsrisk inte föreligger. Så är inte fallet . En sådan förändring skulle bland annat innebära att brott med hat‑ eller hedersmotiv, som diskuterades i ett tidigare ärende, kan leda till utvisning i fler fall än . Vi vill också att mindre hänsyn ska tas till den dömdes anknytning till när utvisningsfrågan prövas. I praktiken slipper många utländska medborgare som döms för exempelvis sexualbrott och grova våldsbrott utvisning på grund av sin anknytning till det svenska samhället. Till exempel utvisas enbart av dem som är dömda för våldtäkt med utländskt medborgarskap och som är folkbokförda i . För grov misshandel är motsvarande andel . Vad gäller EU-medborgare vill vi moderater se en översyn av om förutsättningarna för utvisning på grund av brott kan utökas. Avslutningsvis är den fria rörlighetens syfte inte att underlätta för utländska medborgare att begå brott i . EU-medborgare som vanemässigt begår brott i andra länder än sitt eget ska kunna utvisas och förbjudas att återvända till landet där brottet har begåtts i betydligt större omfattning än vad som är möjligt . Av det följer att fler också ska kunna tvingas avtjäna fängelsestraff i hemlandet i stället för i . 23 (SD): Vi debatterar regeringens proposition om en effektivare hantering av ärenden om överförande av straffverkställighet. Det rör ändringar gällande erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen. En effektivare hante-ring av ärenden om överförande av straffverkställighet I praktiken innebär de föreslagna förändringarna endast ändrade krav på svenska myndigheter om ”skyndsam handläggning”. Att myndigheter använder den möjlighet som finns på ett effektivare sätt är naturligtvis angeläget, men vi saknar i övrigt ramverk för utökat överförande av straffverkställighet av personer som inte är svenska medborgare. Ett lands medborgare är det statens skyldighet att både skydda och ta ansvar för. När ett lands medborgare begår brott i ett annat land följer det av territorialitetsprincipen att det landet har rätt att utöva sin domsrätt över gärningsmannen. Av detta följer dock inte att landet ifråga nödvändigtvis är skyldigt att genomföra straffverkställigheten. I där migration över gränser blir allt lättare och i allt större omfattning sker irreguljärt befinner sig olika länders medborgare i högre utsträckning i andra länder än i sina egna. i synnerhet har problem med utländska medborgare som begår brott i högre utsträckning än svenska medborgare. Detta tillsammans med en underfinansierad och underdimensionerad kriminalvård medför ansträngningar både för berörda myndigheter och för de offentliga finanserna. Ansträngningarna resulterar i merkostnader samt åtgärder där häktade eller dömda inte omhändertas i den utsträckning som de borde, vilket innebär att statens skyldighet att tillse medborgarnas säkerhet äventyras. Det krävs många olika åtgärder både på de kriminalpolitiska och på migrationspolitiska områdena för att åter ta kontroll över lag och ordning i . Inom ramen för detta ärende behandlas bara överföring av verkställighet inom Europeiska unionen, men lösningar för brottslingar med hemland utanför EU behandlas naturligtvis inte i det för frågan relevanta betänkandet. pekar i detta ärende på två åtgärder som bör genomföras för att fler straff ska verkställas i gärningsmannens hemland. För det första bör huvudregeln för straffverkställighet inom Europeiska unionen vara att verkställighet sker i hemlandet. De krav som ställs i den nuvarande regleringen är alltför restriktiva gällande när verkställighet av domar kan sändas över. Den utredning som ligger till grund för detta ärende medger dock inte att sådana ändringar görs av ; varför bör tillkännage för regeringen att ett sådant underlag ska tas fram med hjälp av en ny utredning. För det andra bör kravet på den dömdes samtycke slopas. Den dömdes synpunkt på att svenska fängelser är mer bekväma än fängelserna i hemlandet bör inte tillmätas något betydande värde. Huvudregeln, så som jag sa tidigare i mitt anförande, är att straff ska avtjänas i hemlandet. I samband med den utredning som genomförs om just detta bör därför även ett slopande av kravet på den dömdes samtycke utredas. De problem som den fria rörligheten inom EU har medfört är ofta betingade med en polariserad diskussion. Vi måste ha ögonen öppna för både nackdelar och fördelar med de beslut som fattas och de ramverk som vi förhåller oss till. Att svenska fängelser har en så pass stor andel utländska brottslingar är ett betydande problem, och vi måste se till att både det svenska samhället och Kriminalvården har möjlighet att upprätthålla trygghet och säkerhet – fri rörlighet till trots. Jag yrkar bifall till reservation 1. 24 (KD): En effektivare hante-ring av ärenden om överförande av straffverkställighet Utlänningar som begår brott i ska avtjäna sina fängelsestraff i hemlandet. Det är huvudprincipen, och det bör också vara huvudregeln. Mer behöver göras i det avseendet. Och den produkt som ligger på bord som regeringen har tagit fram och som vi ska fatta beslut om i bygger på att göra det mer effektivt att få verkställighet i hemlandet för dem som har begått brott här, det vill säga effektivisera och göra hanteringen snabbare och smidigare. Det är positivt, och vi stöder förslaget. Ja, det var faktiskt vi som röstade igenom förslaget eftersom det bygger på ett tillkännagivande från kammaren. Det är positivt att regeringen nu levererar, men det behövs mycket mer. Vi har också hört argument för det i debatten. Vi har en reservation i betänkandet, reservation 2, som jag yrkar bifall till. Där står att bör prioritera att skriva avtal med andra länder. Det är nödvändigt för att avlasta kriminalvården. Utöver principen att man bör avtjäna sitt straff i hemlandet om man har begått brott i och dömts till fängelsestraff har kriminalvården det redan nu tufft. Det är fullbelagt på många håll i landet. Det är också viktigt för kriminalvården att lyckas utifrån ett kapacitets- och kostnadsperspektiv. Kriminalvården bör ges i uppdrag att påtagligt öka antalet överföringar av fångar med utländskt medborgarskap i svenska fängelser till deras respektive hemländer. Kriminalvården bör i det sammanhanget, i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen, fördjupa samarbetet med kriminalvården i de länder vars medborgare är överrepresenterade i de svenska anstalterna för att överföring ska ske i fler fall. Reservationen har avstyrkts av en majoritet i justitieutskottet. Man hänvisar till regeringens skrivelse 2019/20:75, där det framgår att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I betänkandet lyfts fram från skrivelse 75 den produkt som är beslutad och ligger på bordet , nämligen att få fram en effektivare hantering av ärendena. Detta är ett positivt första steg, men det går inte att säga att vi inte ska göra mer eftersom det finns ett ärende som inte är färdigberett. Vi i oppositionen i , vi från , kommer inte att avstå från att lägga fram förslaget om att göra mer bara för att regeringen inte tycker sig ha jobbat färdigt med redan beslutade tillkännagivanden från . Jag yrkar därför bifall till reservation nr 2. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2019/20:SoU11 25 ACKO ANKARBERG (KD): Hälso- och sjukvårdens omställning under pandemin är fantastisk. har intensivvårdsplatserna mer än fördubblats, och den vård som inte kan anstå har man hanterat. Rutiner har snabbt ändrats så att verksamheten kan skötas på ett mer effektivt sätt när man står inför en pandemi. Digitala lösningar som har varit tröga att få fram har införts därför att de underlättar arbetet – och inte minst därför att de minskar smittrisken. En del av det som händer under pandemin behöver tas till vara och behållas framåt. Annat, till exempel vårdskulden, måste vi hantera. Den var stor före pandemin med långa köer, och har den fyllts på. Att då be varje region att ta hand om sin del tror vi inte fungerar. Vi kristdemokrater menar att vi behöver gemensamt ta ansvar för alla patienter i landet och hantera vårdskulden gemensamt. Dagens kammardebatt ska handla om hälso- och sjukvårdens organisation. Hälso- och sjukvården ska organiseras med människors behov i fokus. Vård på lika villkor och efter behov är grunden för hela hälso- och sjukvården, och det ligger fast. Men patienternas behov ser olika ut. En del har behov av en viss funktion. De söker utifrån en mer specifik åkomma eller ett mer specifikt besvär, och de efterfrågar en funktion som möter deras behov . Andras behov handlar mer om en relation. Deras behov av hälso- och sjukvård innebär att en relation är nödvändig – kanske därför att de lever med en kronisk sjukdom eller är multisjuka, det vill säga har flera sjukdomar på en gång. Eller så kanske de just har inlett en behandling som kommer att pågå . Det kan vara en behandling som kräver många olika insatser och som ska samordnas mellan vårdinstanser. Funktion och relation – jag tror att vi behöver en organisation som klarar både och. Det ska vara en hälso- och sjukvård som i grunden bygger på en relation, därför att de mest vårdbehövande behöver upprepad vård . Då är en fast läkarkontakt och en god kontinuitet nödvändigt. Men en effektiv och ändamålsenlig vårdorganisation måste också klara av att möta behoven hos de patienter som enbart söker en funktion vid det enstaka tillfället. Det är i det perspektivet jag ser nya lösningar som har växt fram . Det är den goda nära vården, och det är digitala lösningar. Det är samverkan på riktigt kring svårt sjuka personer. Låt den utvecklingen få fortsätta med kraft. Vi behöver också bättre förklara vad vård efter behov betyder. Behovsstyrd vård betyder inte att jag ska få den vård jag själv tycker att jag behöver. Nej, det måste vara medicinskt utbildad personal som bedömer behoven. 1177 Vårdguiden på internet har bra funktioner för mig som vårdsökande och styr mig till rätt vårdnivå. 1177 finns också som telefonkontakt där jag får samtala med en erfaren sjuksköterska som hjälper mig att hitta rätt och bedömer rätt vårdnivå så att jag söker vård på rätt plats och exempelvis inte sitter på akuten i timmar för något som kan hanteras på vårdcentralen. Att jag som vårdsökande först möter någon form av bedömning innan jag får träffa sjuksköterskan eller läkaren brukar kallas grindvakt. Det innebär att jag som vårdsökande inte har direkt tillgång till vilken vård som helst. Ett system som bygger på vård efter behov på lika villkor och till hela befolkningen kräver att det finns ett lämpligt system för grindvakt. Det kan vara via ett digitalt formulär på webben, eller det kan vara ett samtal med sjuksköterskan på 1177 eller på något annat sätt, dels därför att det inte finns obegränsat med pengar, dels därför att behovsstyrning kräver något slags grindvakt. För att jag som patient ska förstå vilken vårdnivå som är bäst för mig behövs mer tid då patient och vårdpersonal hinner prata med varandra om patientens behov. En alltför snäv tidsbokning gör att missförstånd kan uppstå, och risken finns att jag som patient söker igen . Ska vården bli effektiv måste det finnas tid att fråga: Är det något mer du vill ta upp? Och läkaren eller arbetsterapeuten måste ha tid att vänta på patientens svar. Vi kristdemokrater har förespråkat att landstingen ska avskaffas. Vi är övertygade om att nationell styrning är avgörande för att alla ska få tillgång till den bästa vården – oavsett var i landet man bor. Men vi behöver också se över organisationen utifrån flera synvinklar. En vård som bygger på både funktion och relation kräver också ersättningssystem som hänger ihop, system som stöder behovsstyrd vård och bygger på något slags grindvaktssystem. är vi mitt uppe i en pandemi. som vi hanterar den akuta krisen behöver vi förbereda för tiden efter. Låt oss ta vara på de erfarenheter som covid-19 har medfört. Det är nu läge att diskutera organisationen så att vi inte när pandemin börjar avta bara återgår till gamla rutiner. Det är otvetydigt så att vi behöver en bättre organisation om vi ska kunna hantera vårdskulden och därefter hålla vårdköerna korta. Vi kristdemokrater står bakom samtliga av våra förslag i betänkandet, men jag yrkar här bifall endast till reservation nr 3 om nationell styrning av hälso- och sjukvården. 26 (M): Jag vill inledningsvis säga att också vi står bakom alla våra reservationer – de är ganska många – men att jag för tids vinnande yrkar bifall endast till reservation 1. Vi har väl aldrig diskuterat hälso- och sjukvården i så många bemärkelser i ett så aktuellt läge som . Jag tänker att vi troligen kommer att ha en debatt som förhoppningsvis präglas av att krisen är över och att vi har en betydligt ljusare situation än vi haft men också av en hög grad av utvärdering, reflektioner, lärdomar och erfarenheter av denna kris. Är det något som kommer att vara i fokus för diskussionen är det nog gränsdragningar mellan olika nivåer, ledningsansvar och mycket annat. Jag ser fram emot den diskussionen; den kommer att vara nödvändig att ta. Vi har sett en helt fantastisk förändring och en helt fantastisk omställning på väldigt . Antalet intensivvårdsplatser har fördubblats på otroligt . Fältsjukhus har byggts upp. Man har kopplat ihop olika delar av vården på ett sätt som har imponerat och verkligen visat vilken kapacitet vår fantastiska vårdpersonal har. Denna vårdpersonal har snabbt anpassat sig till en extremt tuff och i många fall också ny situation. Omställningen, flexibiliteten och innovationsförmågan som präglat mycket av vården är fantastisk. Personalen förtjänar ett stort tack, och de har burit denna kris på ett sätt som vi kommer att vara dem evigt tacksamma för. Därför hoppas jag att nästa års debatt i väldigt hög utsträckning kommer att fokusera på vårdens medarbetare. Som en kollega pekade på kommer vi att diskutera det i fler debatter den här våren. Vårdens medarbetare är något som vi behöver lyfta fram på många olika sätt. Kollegan lyfte fram vårdskulden. Det är något som vi moderater pratat om i varenda debatt, tror jag – de köer som präglat och blivit allt längre under de senaste fem sex åren. Vårdskulden kommer åter att stå i fokus med tanke på att vi just nu skjuter upp en hel del vårdinsatser. Det bekymrar mig, det som kommer fram bland annat i medierna, att cancerbehandlingar och annat får anstå och vad som kommer att bli resultatet av detta. Det innebär att vi redan nu måste börja förbereda oss för att hantera den vårdskuld som vi ska beta av som följer när vi väl ridit ut pandemin. I ett av våra förslag finns ett uppdrag. Vi föreslår från moderat håll att man ska utreda vården i syfte att ta fram en ny modell för svensk hälso- och sjukvård. Uppdraget ska omfatta vårdens och omsorgens kvalitet, valfrihet, jämlikhet, kontinuitet, produktivitet och effektivitet. Något som hänt under pandemin är att man lyckats göra sig av med mycket administration för att kunna fokusera på att ta hand om det akuta läget. fokuserar man inte på administration. Om det är tillfälligt eller om vi kan göra det mer permanent kommer framtiden att utvisa. Jag hoppas att all den innovation och kreativitet som pandemin har fött, det som är det positiva i allt detta sorgliga, är något som vi kan ta vara på när väl är över. Jag hoppas att vi kan låta personalen fortsätta gå i framkant och ta ansvar och leda på det sätt man gjort . Jag vill avslutningsvis, fru talman, lyfta fram det som jag tycker är en styrka hos socialutskottet, som arbetat väldigt väl tillsammans. Vi har diskuterat digitalisering av vården, och jag är väldigt glad över att ett enigt utskott ställer sig bakom förslag när det gäller ett antal frågor som rör digitalisering. Det handlar bland annat om att dagens krav på aktivt samtycke ska ändras så att patienten kan antas samtycka till att vårdgivare får ta del av patientinformation till dess att patienten själv eller anhörig säger att vårdgivaren inte får göra det. Det kan tyckas vara en liten sak, men vi som arbetar med dessa frågor vet hur stort och avgörande det är att kunna vända på samtycket. På det viset kommer vi åt många av de frågor som vi ofta diskuterar som stora problem. Det finns ett antal ytterligare delar i tillkännagivandet om digitalisering som inte står för sig själva utan handlar om att vi ska få ökad patientsäkerhet, ökad kvalitet och ökat fokus på rätt saker. Varmt tack till utskottet för att vi även här har hittat enighet! 27 (SD): arbetssätt i coronatider innebär att vi har fast bemanning så att våra ledamöter inte ska behöva resa till och från . Det innebär att Per Ramhorn, som egentligen skulle ha deltagit i denna debatt, inte kan göra det – vilket han såklart är besviken över – och att jag kommer att framföra ståndpunkt i dessa frågor trots att det inte är mitt ansvarsområde. För att inte missa det vill jag börja med att yrka bifall till reservation nr 12, men vi står självklart bakom samtliga av våra egna reservationer. Patienter ska få rätt vård i rätt tid på rätt plats och efter sina särskilda behov; det är vi nog alla överens om. Men den skattefinansierade sjukvården har bara legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. God tillgänglighet är en fråga om patientsäkerhet som äventyras av långa väntetider. har 44 000 operationer ställts in i på grund av coronapandemin. Det gäller allt från hjärtfel och trasiga höftleder till ljumskbråck. Detta innebär att över 150 000 personer nu står i operationskö, och det blir tusentals fler . minskade operationerna på svenska sjukhus , och i vissa regioner är minskningen ännu större. I Region och ställdes av alla operationer in. De nya vårdköerna innebär betydligt fler sjukskrivningar, och för de enskilda individerna innebär detta ökat lidande. För alla människor som drabbas av en inställd operation ökar dessutom risken för komplikationer och psykisk ohälsa. Faktum är att det finns forskning som visar att människor som drabbas av en avbokad operation mår sämre psykiskt. Frekvensen av hjärtinfarkter går upp, sjukskrivningstalen blir högre och rehabiliteringstiden blir längre. Redan före coronapandemin fanns en operationskö på 113 000 människor. har kön vuxit; var kön på 91 000 personer. är kön på 157 000 personer, som tusentals fler människor tillkommer varje ny vecka. Vi sverigedemokrater vill ha en vård i världsklass. För att nå detta mål krävs att tillgängligheten säkras över hela landet och inom hela verksamheten. En stor variation i tillgänglighet, både mellan olika regioner och mellan olika vårdområden, skapar orättvisor och bristande förtroende. Korta väntetider bidrar å andra sidan till ett starkt förtroende för vården och ökar hälso- och sjukvårdens samlade legitimitet hos befolkningen. Människor har rätt att ställa höga krav avseende rätt till vård. Vi anser att patienten har rätt att fritt välja vårdgivare inom både öppen och sluten vård och har rätt att undersökas inom vårdgarantins tidsfrist. Om hemregionen inte klarar detta ska alternativ ordnas. Vi har som förslag att samverkansavtal ska upprättas mellan olika vårdgivare – offentliga och privata, svenska och utländska. Hemregionen ska ansvara för kontakterna med den hänvisade vårdgivaren samt för journaler, transporter, uppehälle och eventuell tolkningshjälp. Givetvis ska vård utomlands endast användas i undantagsfall. Vår målsättning är en månadsvårdgaranti där maximal väntetid till specialistvård ska vara . Vid särskilt allvarliga sjukdomar, exempelvis hjärt-kärlsjukdomar och cancer, samt vid psykisk ohälsa hos barn och tonåringar ska maximal väntetid vara . Vi kan inte se in – vad kön kommer att landa på innan pandemin har klingat av kan ingen svara på. Men som det ser ut nu kommer vårdköerna att nå en sådan storlek att vi även när vi når full kapacitet egentligen bara håller jämna steg med allt nytt som kommer in. Det är angeläget att göra arbetet attraktivt för sjukvårdspersonalen, som är en av välfärdens viktigaste yrkesgrupper. God kompetensförsörjning handlar i lika hög grad om att locka nya personer till utbildningar som om att befintlig personal ska välja att stanna kvar och om att förmå personal som lämnat sitt yrke att återvända. skapar brist på specialistkompetens flaskhalsar och bidrar till långa väntetider. Ett tydligt exempel är hur antalet specialistsjuksköterskor länge har minskat som vårdbehovet har ökat. Trots att flera regioner har erbjudit lön under heltidsstudier har lönenivån inte varit hög nog för att förmå tillräckligt många att anta erbjudandet. Vi har länge förordat ett statligt finansierat kompetenslyft med full lön för sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig. anser att alla yrkeskategorier från undersköterska till specialistläkare ska följa en nationell utbildningsplan vars examen ger yrkeslegitimation. Detta bidrar till att ge respektive yrke en hög status och minskar därigenom personalomsättningen som patientsäkerheten och vårdkvaliteten förbättras. För den enskilde arbetstagaren innebär legitimationen dessutom en starkare förhandlingsposition gentemot arbetsgivaren. Det är oerhört viktigt att satsa på vårdpersonalens arbetsvillkor, utbildning och karriärmöjligheter men också att tydliggöra krav på kvalifikationer och uppförande. All vårdpersonal måste kunna uttrycka sig på klar och tydlig svenska, vilket inte minst är viktigt i mötet med de patienter som själva har svaga kunskaper i svenska. En annan viktig del är kunskaper i smittskydd och hygien, något som borde vara självklara element för all personal inom vård och omsorg. Vårdpersonal utsätts ofta för en pressad arbetssituation – inte minst kan vi se detta under coronakrisens dagar. Därför är det av yttersta vikt att undersköterskor och sjuksköterskor slipper lägga tid på uppgifter som annan personal med kortare utbildning skulle klara av. Särskild vårdservicepersonal ska avlasta undersköterskor, som i sin tur avlastar sjuksköterskor som sedan avlastar läkare. Därmed frigörs tid för patientarbete. Det administrativa arbetet är omfattande och har dessutom i ett längre perspektiv tilltagit. Genom att låta vårdnära administratörer sköta journaldokumentation och annat administrativt arbete kan läkare och sjuksköterskor få mer tid för patienter och en bättre arbetsmiljö. Något som har drivit länge är att vårdpersonal inte ska omfattas av karensdag vid sjukdom för att man på så sätt ska motverka smittspridning. Det är viktigt att de som är sjuka har råd att stanna hemma. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi sverigedemokrater värnar om befolkning och vill göra allt som står i vår makt för att under denna kris skapa trygghet för dem som är särskilt sårbara samt rädda så många liv som möjligt. Kriser får inte påverka hur vi tar hand om de grupper i samhället som är mest sårbara och i störst behov av hjälp. Vi måste komma till rätta med vårdköerna, för de är på väg att växa okontrollerat. Ju längre vi väntar med åtgärder, desto svårare kommer det att bli och desto kommer det att ta att få bukt med dem. kommer människor att fara mycket illa och till och med dö. Var rädda om er! 28 (C): Så var det dags för oss att debattera området som handlar om hälso- och sjukvårdens organisation. Det är en diger lunta från motionstiden som socialutskottet har behandlat. Att det finns ett så stort intresse för just hälso- och sjukvården har ju sin förklaring: Svensk hälso‑ och sjukvård är fantastiskt bra, men vi har ett antal stora utmaningar på området. Speciellt inom primärvården och psykiatrin kunde vi under den förra mandatperioden följa hur köerna växte och hur vården blev mindre tillgänglig för var månad som gick. Vi såg behovet av reformer, men de kom aldrig. Inför , när regeringen valde att samarbeta med och Liberalerna, satte vi fokus på just reformarbetet inom svensk hälso- och sjukvård.