prot · H709131 · 2020-06-03 00:00:00 — I riktar vi inte udden mot journalistiken, utan vi stöttar den så att den kan göra sitt viktiga jobb i vår demokrati. Därtill stärker vi också den ideella sektorn, som talade om alldeles , med för dem som jobbar med stödverksamhet för de allra mest utsatta i samhället och för att vi ska kunna motverka äldres isolering och ensamhet. Trots historiskt stora och kraftfulla åtgärder kommer vi inte att kunna rädda alla jobb. Det har vi inte kunnat göra – det har vi sett därför att arbetslösheten ökar. Därför har vi sänkt trösklarna till arbetslöshetsförsäkringen så att den ska kunna omfatta fler, och har taket höjts. För att ytterligare stärka den ekonomiska tryggheten höjs nu den högsta inkomstrelaterade ersättningen . För att särskilt nå ekonomiskt svaga hushåll införs ett tilläggsbidrag för de barnfamiljer som har rätt till bostadsbidrag. Det ska gälla året ut. Coronakrisen har särskilt synliggjort det svåra bemanningsläge som vi har i äldreomsorgen och som man också står inför framöver. Jag vet att de som drar ett tungt lass nu vid frontlinjen mest av allt behöver fler kollegor för att långsiktigt orka fortsätta sitt arbete. Därför gör vi ett äldreomsorgslyft där man får möjlighet att utbilda sig till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Därför bygger vi ut yrkesvux med 5 000 helårsplatser. Målet är att skapa fler möjligheter att heltidsanställa personer som redan är i yrket och skapa en bättre omsorg. De som tar den här chansen att växla yrke och fortbilda sig väljer ett av våra viktigaste framtidsyrken. Förutsättningarna på svensk arbetsmarknad har dramatiskt förändrats och kommer att fortsätta att göra det . Utbildning är för många en nödvändig nyckel för att kunna etablera sig på eller återkomma till arbetsmarknaden när krisen väl är över. Vi ser redan nu hur fler söker sig till högskolor och universitet. Därför för vi till mer resurser för att man ska kunna erbjuda fler studieplatser. Vi vill också underlätta för fler att ta del av studiestartsstödet. Mer resurser tillförs för korta kurser som möjliggör för personer som har gått ned i arbetstid att ta chansen att fortbilda sig och ombilda sig. Även folkbildningen förstärks i den här propositionen. Utbrottet av det nya coronaviruset har ändrat förutsättningarna för att bedriva undervisning i grund- och framför allt gymnasieskolan. Ökad sjukfrånvaro och mer av distansstudier är två exempel som för många elever har gjort det svårare att nå kunskapskraven. Därför öronmärks pengar för att skolorna ska kunna erbjuda lovskola. Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset För att stärka upp välfärden har vi tillfört ett historiskt stort tillskott på i generella bidrag. Utöver detta tillför vi nu 3 miljarder ytterligare till regionerna för att de ska kunna upprätthålla den viktiga kollektivtrafiken då de har sett stora tapp i biljettintäkter . Inte minst är det viktigt för att vi ska kunna säkerställa att människor i samhällsbärande yrken ska kunna ta sig till sina arbeten. Flera talare här har lyft fram att eftersom resandet har minskat är det ett gyllene tillfälle att göra insatser i vår infrastruktur och tidigarelägga satsningar på vägunderhåll och banarbete. Sådana förslag finns också med i den här propositionen. Det skapar både sysselsättning här och och bygger och förbättrar vår infrastruktur långsiktigt. Det är som sagt historiska krisåtgärder som vi har presenterat. Bara dagens beslut beräknas kosta . Tack vare en rekordlåg statsskuld och urstarka statsfinanser har vi skapat buffertar som ger utrymme för stora investeringar och stödåtgärder. De åtgärder som vi sätter på plats bidrar till bromsad smittspridning, stärker sjukvården, värnar svenska jobb och företag och stärker tryggheten och möjligheten till omställning för den som har blivit arbetslös. Krisen kommer vi naturligtvis att ta oss igenom. En vacker dag är det mer som vanligt än vad det är , och ska vi sätta ny fart på igen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 5 (C): Då står vi här igen och ska debattera och sedermera fatta beslut om ännu en extra ändringsbudget. Det har blivit mycket av den varan, men vi kan konstatera att politiska processer under den här våren har visat sig från sin bästa sida. Visst har det funnits olika åsikter, och visst finns det nu reservationer med idéer om saker man borde göra mer eller mindre av, men detta har inte stoppat denna kammare från att agera mycket snabbt och mycket kraftfullt. De saker som måste komma på plats har kommit på plats så snabbt, rakt och enkelt som möjligt. Det är väldigt positivt. Den extra ändringsbudget som debatteras är något av ett potpurri med flera olika viktiga insatser på ett flertal olika områden. Det handlar om att vi fyller på åtgärder som har vidtagits tidigare. Det har redan av denna kammare tagits stora beslut när det gäller att bygga ut antalet utbildningsplatser och så vidare, och tas det ytterligare beslut i den riktningen så att alla de som ser denna ekonomiska nedgång som en chans att utbilda sig och kanske byta karriär har goda möjligheter till detta när det gäller platser, studiestöd och liknande. Vi har tidigare stärkt upp , som är en viktig del i den svenska kapitalförsörjningen för inte minst små och växande företag. fyller vi på ytterligare för att framför allt ska kunna agera med ägarkapital och fylla på där man redan är delägare och även kunna gå in i nya typer av bolag där det finns stor potential men man behöver stöd från det statliga riskkapitalförsörjningssystemet. Därför stärks ytterligare. Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Vi fyller också på och uppdaterar beräkningarna när det gäller till exempel det sjukvårdslöfte som ju var ett av de första mått och steg som togs i denna coronahantering och där vi gjorde klart att kommuner och regioner inte behöver tacka nej till någon enda motiverad åtgärd när det gäller att hindra, fördröja eller motverka smittspridning. Staten tar de kostnaderna rakt av, och prislappen för detta har vuxit i ett antal omgångar och kommer sannolikt att växa igen. Men vi fyller på med ytterligare pengar för att tydliggöra att det löftet är fullt finansierat. Kommuner och regioner kan planera sin testning, sin sjukvård och liknande sådana åtgärder i full trygghet gällande att staten tar hand om de extraordinära prislapparna. Under denna debatt och denna vår har ett flertal företrädare från, gissar jag, alla partier fört resonemang på temat: Det vi alltid har tyckt tycker vi fortfarande, och det är än viktigare på grund av coronakrisen. Vi har tyckt det . Coronakrisen visar bara att vi har haft rätt . Jag har också några sådana punkter och skulle kunna tala om civilförsvar, livsmedelsförsörjning och annat. Men det är nästan mer intressant att titta på vilka nya slutsatser man har dragit eller vilka åtgärder man har medverkat till att få på plats som kanske inte ligger helt och hållet i mittfåran av partiprogrammet. Jag skulle vilja ta några sådana exempel. I vanliga fall anser att vi ska ha en stram a-kassa som leder till och är en del av en arbetslinje. har vi medverkat i ett flertal steg, varav vi tar ett , mot att göra a-kassan bredare och mer generös. Det är rätt sak att göra, precis som att det är rätt att stärka upp bostadsbidraget. Inte heller det är en fråga som kanske har förfäktat allra mest. Det handlar om att på alla plan skapa den samhälleliga trygghet vi talar om. För människor med tajta inkomster är det tufft att få budgeten att gå ihop. Det är värre än någonsin att behöva sitta med den typen av oro under pågående coronakris. Det här är också en period då extratimmarna på jobbet som kanske löser budgeten dras in. Det finns en större osäkerhet än någonsin vad gäller hur man ska klara försörjningen. Då är det rätt och riktigt att vi ser till att bidra med den trygghet vi kan genom att, som vi gör , fylla på när det gäller a-kassa och ett mer generöst bostadsbidrag. Det är rätt saker att göra. Det är inte viktigaste prioriteringar i alla lägen. Men här och är det rätt saker att göra. Jag ska ta ett annat exempel. De senaste fem sex åren har centerpartister stått i denna talarstol och på många andra platser och förfäktat vikten av att dra ned på de specialdestinerade statsbidragen och att satsa på generella bidrag som kommuner själva kan prioritera. går vi fram med ett nytt temporärt specialdestinerat bidrag på 3 miljarder för regionernas kollektivtrafik. Det handlar om att stärka upp de centrala samhällsfunktionerna, och kollektivtrafiken, som regionerna ser till rullar, måste fortsätta fungera. Men den prioriteringen är givetvis svårare än någonsin för regionerna, eftersom de också måste prioritera nya extraordinära sjukvårdskostnader. För att den prioriteringen och för att upprätthållandet av den samhällsfunktionen ska fungera så bra, rakt och enkelt som möjligt är det därför rätt med ett specialdestinerat bidrag direkt till den samhällsfunktionen, till kollektivtrafiken. Det är ett specialdestinerat bidrag. Det är i normalfallet dåligt. Men just nu är det rätt sak att göra. Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Det tredje och sista exemplet är det förhöjda presstödet. I normalfallet är det inte en av våra viktigaste prioriteringar. Men vi vet att tidnings- och mediebranschen var mycket pressad redan tidigare. Vi vet också att passivitet från politikens sida skulle innebära avveckling och nedstängning av ett antal framför allt regionala tidningar under brinnande coronakris. Det är ett sämre läge än någonsin för en sådan utveckling och för att inte göra någonting. Samhällelig ro och samhälleligt lugn kräver en vital journalistik runt om i landet. Det är alltid viktigt att ha det. Men det är viktigare än någonsin att se till att det inte är under pågående pandemi och kris som landets landsortspress ska duka under. Den behövs tvärtom mer än någonsin, och förhoppningsvis ska vi lösa problemet inte bara temporärt utan också på ett mer permanent sätt. Här och är det rätt sak att göra att gå in med en extraordinär satsning, inte minst för våra lokaltidningar. Den viktiga samhällsfunktionen måste och förtjänar att finnas kvar i dessa mycket tuffa tider. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och återgår till arbetet. Jag misstänker nämligen att det här inte är den sista extra ändringsbudgeten vi debatterar i närtid. 6 (V): När året började stod det klart att det planerades omfattande nedskärningar i välfärden. Därför tog in på det här året initiativ till en extra ändringsbudget. Den gick igenom här i kammaren. Vi förhandlade med och . För sedan tog vi ett nytt initiativ för att pressa fram nya pengar till välfärden. Det pågick nämligen fortfarande nedskärningar runt om i landet. Då meddelade regeringen tillsammans med sina samarbetspartier att man skulle tillskjuta 6 miljarder till. Trots det vet vi att det fortfarande pågår nedskärningar där ute. Till skillnad från moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater – jag förmodar att också centerpartister och liberaler vill fortsätta sänka skatter – tror inte vi att välfärden kan finansieras genom trolleri. Vi menar att det är helt rimligt att människor som har tjocka plånböcker och stora rikedomar kan bidra mer så att vi kan få ett värdigare och mer jämlikt samhälle. Till skillnad från tycker vi även när det inte är coronakris att det är viktigt att människor inte är fattiggjorda utan får värdiga levnadsvillkor. Därför är det rimligt med en förhöjd a-kassa och att göra den mer tillgänglig för fler. När man mister jobbet ska det väl inte vara på det sättet att man inte ska vara kvalificerad för a-kassa. Det är självklart att vi ska ha en värdig och trygg a-kassa med god ersättningsnivå för människor som förlorar jobbet. Vår ingång är att människor vill bidra till samhällsbygget. De allra flesta gör också så gott de kan i det. Under debatten och vi har levt med har det ofta pratats om hjältar i vård och omsorg. Det är bra. Det är bra att man lyfter fram deras arbete och synliggör deras insatser. Men låt mig konstatera att de insatser som görs nu är insatser som har gjorts också tidigare. Visst är det nu under starkare press och större stress, och det är ett väldigt viktigt och centralt arbete för hela samhället. Men det är det också . De gamlas omsorg är central för hela välfärdsbygget, inte minst ur ett feministiskt perspektiv. Vi kvinnor arbetar ofta inom äldreomsorgen. De gamla som tas om hand är också ofta äldre kvinnor. De har nämligen tidigare tagit hand om sina äldre män. Likadant är det med vården. Där kämpar man. Och det har man gjort länge, med alltför få resurser. Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Jag tänker ägna större delen av mitt anförande åt just äldreomsorgen. Äldreomsorgen är den kommunala verksamhet som har haft mest omfattande nedskärningar . Det som den behöver är resurser. Det är resurser för att motverka delade turer, minutjakt, stress, dåliga arbetsvillkor och en ständig press. Jag har tillbringat mycket tid med att praktisera i äldreomsorgen under de år jag har varit kommunalråd men också som riksdagsledamot. En gång i tiden jobbade jag också i äldreomsorgen. Jag har valt att göra praktiken för att skapa mig en egen bild av läget i äldreomsorgen. Den kan lätt sammanfattas så här: De anställda säger ”Vi gör ett väldigt viktigt arbete. Vi uppskattar och gillar vårt arbete. Men vi har väldigt dåliga arbetsvillkor. Vi har dåliga löner, och vi har alltför lite tid att utföra den omsorg som faktiskt skulle behövas. Det är en ständig jakt på tid. Vi är för få.” När jag pratar med de gamla säger de: ”Vi uppskattar mycket dem som kommer hit. De är väldigt många, och de är alltid stressade. Vi önskar att de hade mer tid, för vår skull men också för deras egen skull.” Jag ska ge några exempel på hur det kan se ut när det inte är kris. Jag praktiserade i en kommun där två undersköterskor under arbetstid åkte , dit och tillbaka, men kommunen hade ingen budget för att finansiera de resorna. Man fick alltså inte betalt för den tid man satt i bilen. I samma kommun sa cheferna: När vi får vår budget vet vi redan från början att den inte räcker året ut. I en annan kommun sa chefen: vet att vår budget inte räcker till – den räcker inte till telefonkostnaderna eller till bensinkostnaden för bilarna, och vi kommer inte att ha råd med vikarier. I en kommun som jag besökte hade man haft fortbildningsstopp , i en annan . Det är så det ser ut. Jag pratar ofta med undersköterskor när jag är ute. De berättar om delade turer. De kan åka hemifrån och komma hem vid tio–elva . har de fått sitta på jobbet i mitt och vänta. Under den tiden har de inte hunnit åka hem, men de kanske har kunnat ta en promenad, ätit lite grann och funderat på livet eller vad de ska göra på jobbet – obetalt, så klart. De är borta från hemmet och har betalt för kanske halva eller till. Så ser arbetsvillkoren ut i äldreomsorgen. Vi kan se att av de anställda har tillfälliga anställningar. Här i ser det betydligt värre ut än genomsnittligt. Det är borgerligt styrda kommuner. , en lågskattekommun, är värst. Där är av dem som arbetar i äldreomsorgen timanställda. Kan en sådan verksamhet, en välfärdsverksamhet som är central, anses som viktig politiskt om man misshandlar den på det här sättet? Jag skulle vilja säga nej. kunde vi i tidningarna läsa om ett privat bolag som ansåg att två anställda kunde ta hand om 50 gamla. En sådan verksamhet anses inte vara tillräckligt viktig. Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Jag hoppas att har fått fler att inse hur viktig äldreomsorgen är för vårt samhälle. Äldre ska alltid ha en värdig omsorg. Stressen, jakten på minuter, de delade turerna och de dåliga arbetsvillkoren måste få ett slut. Det förslag om en utbildningssatsning som finns i den här budgeten tycker jag är väldigt bra. Det var ett förslag som vi hade i vår budget och som vi återigen förde fram under . Den är bra, men den kommer att vara för liten eftersom det behövs 150 000 fler anställda för dagens kvalitet i välfärden . Jag tycker också att det är bra att man förändrar studiestartsstödet och gör det tillgängligt för fler. Det är en insats som egentligen skulle behöva vara permanent. Fler behöver läsa, för vi vet att just arbetslöshet ofta orsakas av att man har för kort utbildning. Det är också bra att man kan ställa om mitt i ett yrkesliv och ha förutsättningar och möjligheter att läsa vidare. Därför är det bra att regelverket för studiestartsstödet ändras, men det borde vara permanent. Det är också bra att man ökar järnvägsunderhållet. Det föreslog vi för . Det skulle behöva vara större, men det är i rätt riktning. Det är bra att man höjer ersättningen under karensdagen – ett karensbidrag som höjs. Men man har inte avskaffat karensavdraget, som man påstår sig ha gjort. vill jag bara instämma i ord ”ynkedom” om inställning till civilsamhällets insatser och när det gäller vilka människor som får ta del av insatserna. Jag vill också säga att jag tycker att det är bra att civilsamhället får mer resurser, men det behövs mer. Det är en omfattande kris som drabbar civilsamhället, och framför allt de människor som de hjälper och finns till för, väldigt hårt. Men detta får vi återkomma till. Jag yrkar bifall till utskottets förslag, och har också ett särskilt yttrande. 7 (L): Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. Jag känner en enorm stolthet över som välfärdsnation och välfärdssamhälle. När jag lämnar min son på förskolan hemma i och behöver besöka vårdcentralen eller när jag ringer mina gamla föräldrar hemma i och vet att de har tillgång till omsorg och sjukvård när det behöver det känner jag hur vårt välfärdssamhälle faktiskt levererat. Särskilt i den här krisen har vårt välfärdssamhälle verkligen levererat. Sjukvården har mött en anstormning av patienter. Människor har kunnat känna sig trygga i hela sjukvården. Men omsorgen om de äldre har inte fungerat som den borde. När jag tänker på vårt välfärdssamhälle och reflekterar över krisen och vad som sker just nu har en sak blivit väldigt tydlig för mig: Vi ser hur kommuner och regioner nu har väldigt svårt att få ekonomin att gå ihop. Varför är det så? Ja, inte är det för att för att man själv har sagt upp personal. Tvärtom har många regioner och kommuner anställt fler under krisen. Men det som har hänt är att företag har gått i konkurs och att företag har varslat och sagt upp medarbetare. När arbetslösheten går upp och sysselsättningen går ned slår det med klinisk precision in i kommunernas och regionernas budgetar. Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Det är naturligtvis vår uppgift i den här kammaren att se till att kommuner och regioner under krisen inte behöver säga upp medarbetare i vården. Sjuksköterskor, förskollärare, lärare och läkare ska naturligtvis ha kvar sina jobb även om det är en coronakris. Men detta visar också att det som bygger vårt välfärdssamhälle är att vi har full sysselsättning. Det är att företagen anställer och att småföretagare och företagare går till jobbet och kämpar och bygger sina livsverk och drömmar. På det sättet bygger de vår gemensamma välfärd. Det är företagare som bygger vår gemensamma välfärd. Det tycker jag är en tydlig lärdom av krisen. Ska vi ha det välfärdssamhälle som jag tycker så mycket om och som har visat sig stå relativt starkt under krisen bygger det på att människor arbetar. Det bygger på att vi kan undvika masskonkurser och massarbetslöshet. Det bygger på att företag kan anställa. Det finns alltså en koppling mellan välfärdssamhället, jobben och företagen. Därför är den här budgeten väldigt viktig, för den innehåller just dessa element. Den innehåller satsningar på välfärden och riktade satsningar till kollektivtrafik, men den innehåller också lättnader för företagare. Det slopade sjuklöneansvaret förlängs, vi gör riktade satsningar på mindre företag genom pengar till , och vi stärker välfärden genom utbildningsinsatser som ökar medarbetarnas kompetens och kunskap, vilket kommer de äldre till del genom högre kvalitet. Vi har under den här krisen gemensamt i riksdag arbetat brett över blockgränserna. Från Liberalernas sida tar vi ansvar, och vi ser med glädje på att fler partier tar ansvar i den här krisen. Det är viktigt. Det är ett styrkebesked för svensk politik och något vi ska bära med oss framöver. När vi nu tar ansvar för och gör vårt yttersta för att se till att säkra jobben och välfärden är det också viktigt att vi ser att vi kommer att behöva göra mer. Detta är en av många budgetar som vi behandlar. Jag ser framför mig att vi bör behandla fler. Vi kommer att behöva göra mer för att säkra välfärden och undvika konkurser och massarbetslöshet. På det sättet står vi upp för devisen att vårt välfärdssamhälle bygger på att vi har företagare. Utan företagare stannar . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 6 om artificiell intelligens om artificiell intelligens (COM(2020) 65) 8 (S): Trots covidläget och all den oro som det medför är jag ändå glad över att vi står här i kammaren och ska diskutera om artificiell intelligens. Vi har i utbildningsutskottet haft denna fråga på dagordningen ganska länge – under flera mandatperioder har frågan av och till dykt upp när något statsråd har åkt till på ministermöte och vi har fått bidra med medskick till den svenska ståndpunkten. Vi ser fram emot att få fortsätta att bidra med medskick. Artificiell intelligens handlar om intelligens hos maskiner och om en digital infrastruktur som i bästa fall arbetar för människans och samhällets bästa. Infrastrukturen finns ju för att tjäna människor och inte tvärtom. Den vitbok som har skickat ut beskriver ett ekosystem av spetskompetens som stöder utveckling. Det är en tredelad strategi. Den första delen i strategin handlar om att öka de offentliga och privata investeringarna i artificiell intelligens. Den andra delen handlar om att förbereda för de samhällsförändringar som artificiell intelligens medför. Den tredje delen handlar om att garantera ett etiskt och rättsligt ramverk. Det är viktiga saker alla tre, och alla går i varandra. Men det finns såklart också risker med artificiell intelligens. Jag tänkte ägna åt att prata om just de riskerna, som vi måste ha koll på. Detta är såklart ett hot mot personlig integritet. Det finns människor och system som samlar in information om oss och använder den informationen för egna syften. Vem äger data? Hur används data? Av vem används data, och till vad används data? De frågorna är viktiga att reda ut och ha regler och rutiner kring. En annan risk är att man ser artificiell intelligens som bara teknik eller data. Det handlar om oändligt mycket mer. Det behövs teorier och insikter från humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner. Att vi pratar om artificiell intelligens och ett multidisciplinärt förhållningssätt i samma mening är A och O om vi ska hamna rätt i denna fråga. Det är väldigt viktigt att vi håller koll på det etiska perspektivet. vet vi att det som programmeras in i den artificiella intelligensen väldigt ofta görs av människor som ser ungefär likadana ut och som har ungefär likadan bakgrund och likadant kulturellt förhållningssätt. Det som kommer ut kommer att se likadant ut som det som stoppas in. Jag skulle vilja säga att detta kanske är den allra viktigaste funderingen och det viktigaste påpekandet som vi måste ha med oss: att vi på alla sätt måste diskutera jämställdhet och mångfald när vi diskuterar AI. Vi måste också hålla koll på kompetenshöjande insatser.