prot · H70973 · 2020-02-12 00:00:00 — Om man nu nämner detta som en viktig fråga, varför kunde man då inte göra gemensam sak med eller för att få till en Magnitskijlagstiftning i ? 29 HANS (M) replik: fråga avslöjar blinda öga. Det vi har sagt från sida har varit att det är att föredra att flera länder gör detta och samordnat än att ett enskilt land gör det. Styrkan är att göra det tillsammans, svagheten är att göra det ensamt. Därför har vi hoppats, även om vi varit misstänksamma om att processen inom EU skulle ta tid. Men visar det sig att det börjar hända saker inom . Det är kanske där blinda fläck finns. Det här med är lite besvärligt och komplicerat. Jag menar att om en sanktionsregim nu är på väg fram inom och EU med 27 stater bakom tillsammans med de länder som redan har tagit fram olika former av Magnitskijlagstiftningar är det bra. Det är en markering. Sedan kommer den inte att kallas Magnitskijlagstiftning utan en sanktionsregim för mänskliga rättigheter. Det var vad jag hänvisade till. Man kan naturligtvis tycka att det är en styrka att ha namnet som vi alla vet vad det betyder. Men det är också en styrka att man inte låser sig vid just ett land, en regim, ett sätt att bryta mot de mänskliga rättigheterna. Tyvärr är det så att det därute finns fler stater än bara som ger sig på sina medborgare och kränker deras mänskliga rättigheter. Jag föredrar hellre om den är framkomlig än att vi som ett enskilt land ska göra det. Min förhoppning är att man kanske redan under detta år kan få en sådan gemensam europeisk sanktionslagstiftning på plats. Det är en styrka. 30 (SD) replik: Då kan jag glädja med att i den motion som vi kommer att behandla senare här i vår föreslår en gemensam europeisk Magnitskijlagstiftning. Det är någonting vi kan arbeta för tillsammans med andra länder. Det finns flera länder i världen som redan har infört det här. är ett exempel, och det gäller även och så vidare. Det finns alltså stora möjligheter att vi ska kunna enas i frågan. Av den anledningen ställer jag den konkreta frågan till : Är det så att är beredda att skriva ihop sig om en reservation alternativt driva igenom detta tillsammans med övriga partier i , inte minst och förhoppningsvis även ? 31 HANS (M) replik: Vi vill se en Magnitskijlagstiftning på plats. Om det kan gå via , så att man har 27 stater, är det att föredra. Om det inte skulle ske är vi beredda att titta på annat. Mitt parti har också motionerat eller, som det heter, lagt fram ett medlemsförslag i där vi säger att om det inte går att hitta en EU-linje när det gäller en Magnitskijlagstiftning eller en sanktionsregim ska vi se om vi kan göra det på nordisk basis. Jag ber att få returnera den sverigedemokratiska vänligheten och uppmana att i så fall i stödja det moderata förslaget tillsammans med våra nordiska systerpartier. Jag hoppas dessutom att era nordiska systerpartier, om ni ens har några sådana, också är beredda att tillsammans med stödja det moderata förslaget: Om inte EU kan få fram en sanktionsregim ska vi försöka hitta en nordisk samordning i detta. 32 (V) replik: Jag tänkte inte prata bistånd med , även om jag är sugen på det. och har varit de två partier som har varit tydligast och mest konsekventa i vår kritik av , som mycket förtjänstfullt lyfte fram i anförandet. Jag håller med om mycket. har KU-anmält den förra utrikesministern för hanteringen av händelserna på . I utrikesutskottets betänkande var och drivande för att få in fler viktiga skrivningar som skärpte kritiken mot diktaturen i . Jag hörde också utrikesministerns välkomnande av detta. I en artikel föreslog din partiledare, som likt min partiledare är väldigt intresserad av , att det skulle inrättas en för att undersöka vad som kunde ha gjorts annorlunda för att få honom fri. Förslaget liknar det förslag som , men också andra partier, har haft för att utreda vilka erfarenheter man kan dra av fallet . Han har hållits fången i . har och hittat varandra i att stoppa kaosprivatiseringen av Arbetsförmedlingen och få mer pengar till välfärden. Ert förslag om att inrätta en är ett mycket bra förslag och ett förslag som jag och stöder. kidnappades den svenska bokförläggaren av kinesiska agenter i sin semesterbostad i . Han drev då en framgångsrik bok- och förlagsverksamhet i som var specialiserad på det som är jobbigt för den kinesiska regimen: satir, särskilt om deras privatliv. har suttit fängslad . Det finns symtom på att han har , och han är i stort behov av sjukvård. Den har inte gjort tillräckligt, vilket både och jag har påtalat . Turerna kring tidigare ambassadören , som står åtalad för brott, väcker många frågor. Så jag undrar, : Ska vi föreslå en i ett gemensamt utskottsinitiativ? Och kan ni tänka er att lyfta upp frågan om andra samvetsfångar, såsom ? 33 HANS (M) replik: Tack för frågan, ! Denna omfamning kom lite plötsligt, men den är icke desto mindre välkommen. Först och främst är det alldeles korrekt, och, herr talman, jag tror också att det är viktigt, det som just gjorde, nämligen att beskriva hela fallet. Det finns många enskildheter och delar som i sig och var och en för sig är allvarliga. De slutar nu med en rättegång som strax ska påbörjas mot tidigare ambassadör i . Men allt har sitt ursprung i det faktum att en svensk medborgare – en person som har svenskt medborgarskap – kidnappas i och förs till ett annat land. Sedan har vi händelse efter händelse med många konstigheter. Det finns också anledning att fundera igenom om vi har gjort rätt eller fel. Har det tagits felgrepp? Därför tycker jag att idén om en kommission är viktig och central. Jag kan förstå påpekande om att man också kan titta på fler svenska medborgare som har blivit infångade. Just det här fallet kanske sticker ut lite grann, för det är så exceptionellt att en svensk medborgare kidnappas i ett annat land och förs till . Men efter den här propån finns det anledning för oss att fundera på hur vi ska gå vidare och framför allt att med viss eftertänksamhet fundera igenom hur kommissionen ska se ut och gestalta sig och så vidare. Jag är också benägen att vara bekymrad över att tiden tyvärr är på vår sida. Det finns ingenting som tyder på att det är någonting som kommer att underlättas för . Därför tycker jag att det som jag, till skillnad mot utrikesministern i den socialdemokratiska regeringen, gjorde nu är viktigt. Jag tror att vi måste nämna dem vid namn. Vi måste synliggöra för de här regimerna att vi talar om och från talarstol, för det handlar om våra medborgare. 34 (V) replik: Tack för svaret, ! Jag tror att det är bra om och kan samarbeta med varandra när det kommer till . Svensk utrikespolitik är starkare när vi visar att det finns ett brett stöd i riksdag. visade vi den enigheten, och jag tror att vi kan göra det på nytt gentemot . Som oppositionspartier har vi en viktig roll i att ställa regeringen till svars för fel och brister. Det är därför det är viktigt att vi har KU-anmält den förra utrikesministern. förslag om att inrätta en kommission är också viktigt för att pressa regeringen framåt. Vi vill ju se skillnad; vi vill se förändring på marken. Jag tror, precis som är inne på, att det är viktigt att inte glömma de andra svenska samvetsfångarna, som och många andra. Om vi synliggör dem i svensk utrikespolitik håller vi också trycket uppe för deras frihet. Det är avgörande att vi för vår trovärdighet sätter mänskliga rättigheter framför ekonomiska intressen. Annars riskerar stämma att tystna väldigt fort. 35 HANS (M) replik: Vi kan konstatera att det i den rådande parlamentariska situationen har utvecklats nya mönster. i debatten har det hänvisats till vad Liberalerna och har gjort i fråga om Turkietskrivningar. Vi som sitter i utrikesutskottet vet vilket gemensamt arbete vi gjorde för att i grunden förbättra den skrivelse regeringen hade lagt fram om . Jag tror att alla seriösa bedömare finner utrikesutskottets betänkande om regeringens Kinaskrivelse mer högkvalitativt och högoktanigt än den skrivelse som lades på bord av regeringen. Det var ett arbete som gjordes tillsammans med ett annat parti. Därför tycker jag, herr talman, utan att springa före, att det erbjuder i kammaren absolut är viktigt att beakta och eventuellt finna varandra i. 36 (KD) replik: är en god kollega och vän i riksdagsarbetet. Våra respektive partier står varandra mycket nära och kommer förhoppningsvis att gemensamt bilda nästa regering. finns det, om man letar noga, en och annan skillnad i vissa frågor. Just nu handlar en av dem om hur regeringen bör agera i relation till Sverigeambassadör. Som bekant har han uttalat sig hotfullt mot landets kulturminister. Han har utsatt svenska fria medier för aggressiva påtryckningar och försökt begränsa svensk yttrandefrihet. anser därför att förtroendet för Kinaambassadören är förbrukat och att han ska förklaras icke önskvärd i . har dragit en annan slutsats. I ett uttalande i SVT säger att ambassadören bör få vara kvar med hänvisning till risken för motåtgärder från sida. Men var, , hamnar vi om politiska beslut i får påverka svenska beslut i utrikespolitiken? 37 HANS (M) replik: Låt mig inledningsvis konstatera att har rätt på en punkt: Vi är mycket goda vänner och kollegor. Men riskerar med sin fråga att göra det lätta till det som i hans värld är det rätta. Men det är inte nödvändigtvis så. Jag tror att de allra flesta svenskar är upprörda över hur den kinesiska ambassadören agerar i . De vill se någon form av aktion och en reaktion. Då kommer helt naturligt tanken: Kasta ut honom! Det som då är problemet är ju att han inte ägnar sig åt friåkning. Han företräder den kinesiska regimen, precis som man får anta att de allra flera länders ambassadörer företräder just den regering och den stat de representerar, oavsett om vi pratar om eller om . Det är inte heller något unikt agerande, även om han måste sägas tillhöra den främre divisionen i detta. Vi ser samma agerande i och i . Därför tror jag inte på att kasta ut enskilt från , med risk för att vi får repressalier mot oss genom att man kastar ut också vår personal – inte därför att de har gjort någonting utan som en ren straffåtgärd. Det förvånar mig också lite grann att en tidigare Europaparlamentariker, herr talman, inte helt naturligt säger att det självklara spåret här är EU-samordning. Vi borde agera gemensamt. Fler länder borde markera. Det är ju också så agerar, för de vill gärna splittra. Låt oss därför visa på enighet och uppslutning! Det borde kräva är att den tillsammans med övriga EU-regeringar börjar driva sanktionsåtgärder mot på grund av deras beteende. 38 (KD) replik: Det är alldeles rätt, och det har vi också gjort. Vi har varit väldigt tydliga med att Kinapolitiken måste förankras och samordnas på ett helt annat och effektivare sätt än . Själva förmår vi inte påverka den kinesiska stormakten. Det finns dock en gräns för hur den kinesiska regimen med allt sitt inflytande kan få uppträda i vårt land. Vi från mitt parti anser att den gränsen har passerats när det gäller den kinesiske ambassadören. Det är bara att konstatera att har ett något större tålamod här. Man skulle kunna fråga sig, : Om det hade varit den ryske ambassadören som hade agerat på det här sättet, hade han också enligt fått stanna kvar i ? 39 HANS (M) replik: Om man går till Säkerhetspolisens årsrapporter ser man att det återkommande är tre länder som pekas ut för aktiviteter i vårt land. Det är , det är och det är . Vi har dock inte krävt att någon av deras ambassadörer ska kastas ut. Det beror inte på att vi tycker att deras beteende är korrekt eller värdigt; det kan också vara av omtanke om vårt eget lands intressen. Återigen: Det lätta behöver inte alltid vara det rätta. Jag tror att man måste fundera igenom detta. Om man vidtar denna åtgärd och får en motåtgärd i form av att vår närvaro i drabbas, hur påverkar det ? Hur påverkar det svenska företag och svenska intressen? Jag ber min gode vän betänka två saker: EU-linjen och att det lätta inte alltid är det rätta. 40 (MP) replik: Svenskt bistånd är bland de bästa i hela världen. Oberoende utvärderingar visar att våra pengar träffar rätt och hjälper några av de allra mest utsatta i världen. När utvecklingen på många håll går åt fel håll och demokratin backar på fler ställen än där den går framåt räknas varje insats för fred, demokrati, utveckling och mänskliga rättigheter. bistånd är avgörande för många av världens kvinnor och står för stabiliteten i viktiga internationella institutioner. Jag och många svenskar med mig är väldigt stolta över det svenska biståndet. kommer alltid att försvara enprocentsmålet, det som i sin senaste budget valde att frångå. Att dra ned på biståndet är ingenting annat än att dra ned på ambitionerna om en bättre värld. Om politik på området fick gensvar skulle det innebära en minskning av biståndet med . Det är pengar som går till fattigdomsbekämpning, utvecklingsinsatser, kvinnors rättigheter, internationellt klimatarbete, förstärkning av internationella institutioner och mycket mer. Vilket arbete inom det svenska biståndet värt som vill skära ned på har vi ännu inte kunnat få ett svar på. Oavsett var det skulle skäras skulle dock konsekvenserna vara enorma. Min fråga till och är enkel: Vilken del av ambitionerna för en bättre värld är det ni vill dra ned på? 41 HANS (M) replik: Tack, , för frågan! Man kan lita på här. Det är bra att vi synliggör att det finns den typ av skillnader när det gäller svensk biståndspolitik som kommer till uttryck. Det är helt rätt: är för ett utgiftsmål där det är överordnat exakt hur mycket pengar räknat i procent vi ska betala ut år . Det är inte vi moderater. Vi vill ha en mer långsiktig budget där man fokuserar på resultaten och effektiviteten snarare än på att komma upp till exakt av bni. Det är möjligt – jag är rätt övertygad om det, herr talman – att linje har ett starkt stöd hos . Jag är ganska övertygad, herr talman, om att förslag om att lämna utgiftsmålet för att gå mot resultat- och effektivitetsmål har ett betydligt större stöd hos svenska folket. Men det är bra att man kan välja mellan en linje som representerar och en som representerar. Låt mig sedan bara påpeka detta: hade för någon dag sedan en krönika på ledarsidan där det stod att det inte är hjälp till självhjälp om det aldrig tar slut. För vissa länder svarar biståndet från olika länder för omkring hälften av landets bnp – trots av bistånd, herr talman. Då måste man fråga sig vad som är effektivt, vad som är i de olika ländernas intresse och vad som är i skattebetalarnas intresse. Det är därför vi erbjuder en politik bort från ett strikt utgiftsmål till ett resultatmål. 42 (MP) replik: Jag är glad att tycker att det går att lita på i de här frågorna, för det kan man verkligen göra – detta kanske lite till skillnad från , som i stället valde att lyfta fram sin nyfunna bromance. Att ha ett utgiftsmål är naturligtvis inte saken i sig. Vi ser inte enprocentsmålet i sig som det viktiga. Målet är till för att skapa stabilitet och förutsägbarhet i internationella åtaganden, vare sig det gäller bilateralt bistånd eller stöd till de stora institutionerna. Det finns oerhört stora behov i världen. Jag önskar att de var på väg att minska. Jag märker dock att svaret uteblir från . Han tar inte upp i vilka delar ambitioner ska minska. 43 HANS (M) replik: Sedan lanserade sin tanke att vi borde lämna utgiftsmålet och i stället ha ett resultat- och effektivitetsmål har de kritiker som hörts, vilket är väldigt intressant, oftast fokuserat på just värnandet av av bni. Väldigt få av kritikerna deltar i det samtal jag tror att svenska folket vill att vi ska föra: Hur ska innehållet se ut? Vad är det som ger resultat? Vad är rimligt? Är det rimligt att ge bistånd till ett land utan att det ger synliga effekter på dess bnp-utveckling? Det är också intressant, herr talman, att över huvud taget inte berör det jag berörde i mitt anförande om Agenda 2030, som vi ändå alla omsluter. Där är det tydligt att en grund för att vi ska kunna hjälpa länder ur fattigdom är deras egen tillväxt, deras egen möjlighet att växa. Det borde vi fokusera på i större utsträckning, herr talman. 44 (SD): Årets utrikesdeklaration präglades precis som förra årets till stor del av regeringens aviserade demokratioffensiv. Många av de anföranden som hölls då handlade om vikten av att stå upp för den västerländska demokratin. Det var ett lovvärt initiativ som förtjänar all respekt. Men någonstans kändes det ändå falskt. Än en gång kändes det som ihålig plakatpolitik. , , ser vi tyvärr att den negativa utvecklingen i världen har fortsatt. Jag kan inte påstå att jag skulle ge regeringen ett särskilt gott betyg för den så kallade demokratioffensiven. Låt mig summera lite av det vi har sett . Inte långt efter förra årets utrikespolitiska debatt deltog utrikeshandelsminister, vår nuvarande utrikesminister , i firandet av utfallet av den revolution som präglat genom omfattande förtryck, tortyr, massmord och övervakning av oliktänkande. Bland annat har släktingar och vänner till svenska medborgare mördats. firade av kränkningar av kvinnors grundläggande fri‑ och rättigheter och av stenhård islamistisk diktatur. Det minst sagt olämpliga deltagandet är en skymf mot exiliranier i men också mot alla i som drömmer om att få leva i ett fritt, öppet och jämställt samhälle. Än ser vi omfattande demonstrationer i . Vi ser människor som är beredda att offra allt för sina grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Vår regering yttrar knappt ett ord till stöd för dessa. Vi ser inte heller röken av något nämnvärt stöd för de modiga kvinnor som trotsar slöjtvånget i . Demokratibetyget för regeringen i detta avseende är icke godkänt. I kunde vi se europeiska politiker som efter en ytterst känsloladdad debatt beslöt sig för att undanröja alla hinder för det ryska parlamentet att återuppta sitt arbete inom organisationen. Sanktionerna mot den ryska delegationen infördes till följd av den rättsvidriga invasionen och ockupationen av . Det var sanktioner som initialt stöddes av en enig svensk delegation. Den svenska delegationen stod fortfarande enad och var angelägen om att inte lätta på sanktionerna mot efter alla övertramp när det gäller mänskliga fri- och rättigheter. Men plötsligt hände någonting. Socialdemokraterna valde, som enda svenska parti i församlingen, att legitimera olagliga annektering av genom att stödja det auktoritära och antidemokratiska landets återinträde i . Socialdemokraternas historiska svek visade att den tidigare så fina retoriken riktad mot aggression och omfattande brott mot internationell rätt inte betyder någonting. Demokratibetyg till regeringspartiet : icke godkänt. I har regeringen tillsammans med sju av åtta partier i röstat för rådsslutsatser som indirekt uttrycker stöd för den så kallade Syriska nationella armén. Namnet till trots är det en rebellallians som är styrd av och som närmast kan beskrivas bestå av hårdföra islamister med syftet att bland annat bekämpa den sekulära och demokrativänliga gruppen Syriska demokratiska styrkorna. Det var naturligtvis okunskap som ledde till att det bara var SD som röstade emot denna rådsslutsats. Det är likväl ett enormt svek, inte minst då samma trupper bär ansvar för den fruktansvärda attacken mot det fredliga och stabila kurdiska styret i Rojava i nordöstra . Vi tvingades se brott mot internationell rätt, användning av kemvapen och en slakt av dem som stått i främsta ledet mot Islamiska staten, vår tids absolut värsta terrororganisation. Demokratibetyg till regeringen: icke godkänt. Sedan det socialdemokratiska makttillträdet har den , med statsministern i spetsen, återkommande visat sitt stöd för den odemokratiska palestinska myndigheten. Dit skickar man omkring 800 miljoner skattekronor. Det gör man trots att de genom ekonomiska ersättningar finansierar terrorister som mördat judar och där ersättningen blir högre om den dömde terroristen har begått ett grövre brott. På ministeriernas hemsidor finns fortfarande PLO-dokument om hur den judiska staten ska förintas, och i skolor och medier uppviglar de och sprider antisemitism. kunde vi se utrikesminister antyda att terroristlönerna kunde ses som socialbidrag. Regeringen är betydligt mer intresserad av att stödja den odemokratiska kraften i PLO än den demokratiska kraften i . Exemplen är många, bland annat i form av det stöd man visar Unrwa och de återkommande antisemitiska skandaler som S-företrädare ertappas med. Demokratibetyg till regeringen: icke godkänt. Många har med kraft och med all rätt reagerat på hur genom hot har försökt påverka svenska medier och beslutsfattare. Vi har sett en diplomatisk vanskötsel som inte hör hemma i vårt öppna samhälle. Agerandet vittnar om ett totalitärt synsätt utan tro på fundamentala fri- och rättigheter. I ska alla få tycka olika, träffa vilka vi vill och fatta egna beslut. Det är glädjande att regeringen har agerat kraftfullt efter de kinesiska påtryckningarna. Men hotet är större än enskilda diplomatiska övertramp. Framtidens krig bekämpas nämligen inte med bara vapen, utan med inflytande, ekonomiskt och teknologiskt. I denna stund ser vi hur regeringen har öppnat för det kinesiska företaget att expandera i . Man är beredd att öppna portarna till hela den svenska it-infrastrukturen för ett bolag vars namn bokstavligen betyder för och som har väldokumenterade kopplingar till kinesisk underrättelsetjänst. Jag vill passa på att påminna regeringen om följande: utan säkerhet, ingen demokrati. Säkerhet är själva fundamentet för att demokrati ska fungera. Regeringen hade eventuellt kunnat få ett G i betyg med tanke på agerandet gentemot den kinesiska ambassaden, men på grund av resten blir det ändå icke godkänt för regeringens demokratiarbete. Jag kan rada upp fler exempel:  stödet till det odemokratiska Muslimska , bland annat genom bistånd till Islamic Relief  det bristande stödet till kurder och andra minoriteter i , som förtjänstfullt redogjorde för  hur man förhåller sig till olika auktoritära styren i och och så vidare. Kontentan är följande: Regeringens utrikespolitik får icke godkänt. förtjänar en konservativ regering. I detta anförande instämde (SD). 45 (C) replik: Jag lyssnade med intresse på för att höra hur han skulle landa sin genomgång av demokratifrågor. Jag tänkte i mitt stilla sinne: Kommer han nu att stå upp för den liberala demokratin? Kommer att erkänna att och alla krafter som talar om den illiberala demokratin som motståndare har fel? Kommer att säga att det i valet mellan och president är enkelt att välja president ? I den delen av demokratigenomgången var sverigedemokraten dock väldigt tystlåten. Jag vill därför höra hans bedömning av det egna demokratibetyget i den delen. Jag skulle vilja ge icke godkänt. 46 (SD) replik: Jag tror att som centerpartist ska vara försiktig med att tala om demokrati, inte minst med tanke på diskussionen i . Där har man till och med aviserat stöd för överstatlighet på en nivå som vi inte alls känner oss bekväma med. Man vill ta ifrån medlemsländer beslutanderätten. Man vill, tvärtemot det vill kalla närodlad politik, ta mer makt från folket och ge till byråkrater i . Det är ett stort problem. Sedan är jag den förste att säga att utvecklingen i under är inte felfri. Det finns brister där, men i har de också en tradition av fria medier. De största medierna är oppositionella. Det finns en kultur som skiljer sig från , inte minst med tanke på deras förflutna med och så vidare. Jag tycker att vi ska ha lite respekt för olikheter mellan olika länder. Men allting är såklart inte perfekt i . 47 (C) replik: Nog var det ändå rätt avslöjande? ”Allting är inte perfekt i .” Situationen är den att man stänger ned ett av de universitet som har betytt mest för den demokratiska utvecklingen i vårt östra grannskap. Man tar hårda tag mot fria medier. Man försöker strypa det civila samhällets möjligheter. Detta gäller till och med religionsfrihet. i hade jag anledning att kritisera och dess agerande. Men enligt är ”allting inte perfekt”.