prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — EU ska lägga större fokus på de genuint gränsöverskridande problem som vi måste hantera tillsammans. Men vi ska göra det på ett sätt som är sparsamt, ansvarsfullt och värnar EU-tanken fullt ut, fru talman. Jag tycker att har en viktig uppgift att motverka lite av den expansionism som faktiskt kan bli ett hot mot själva samarbetet om den tillåts fortgå ohämmat utan att man återför EU till kärnverksamheten, som är fredsarbetet och de genuint gränsöverskridande utmaningarna. ramar har fallit. Därför deltar vi inte i beslutet utan hänvisar till vårt särskilda yttrande. 265 (S): EU:s budget är den första budgeten som kommer från den nya långtidsbudgeten, den som sträcker sig . medlemsavgift beror i huvudsak av vilken budgetram som sätts för långtidsbudgeten. Den bryts sedan ned i årliga ramar. Därför är den viktigaste frågan för den svenska medlemsavgiftens storlek hur långtidsbudgeten blir. kom EU:s stats- och regeringschefer fram till en ny långtidsbudget. Förhandlingarna kom förstås, vilket många har lyft här från talarstolen, att präglas av coronapandemin och hur den har påverkat medlemsländernas ekonomi. Därför tillkom ett stort återhämtningspaket till budgeten med syfte att få fart på ekonomin igen. För svensk del innebar förhandlingen om långtidsbudgeten flera viktiga framgångar. Det övergripande målet för oss, det som regeringen hade som mandat från , var att hålla nere medlemsavgiften. I och med att lämnar EU försvinner också deras medlemsavgift. Från svensk sida var det därför självklart att EU:s budget borde minska med motsvarande, men det var inte lika självklart för alla. Vi såg med oro på hur andra EU-länder skulle försöka fylla det hålet genom att öka avgift. Under förhandlingarna gjorde den gemensam sak med tre andra länder som hade samma ingång som vi: , och . Tillsammans med dessa länder lyckades statsminister till slut ro i hamn att avgift hålls nere och att rabatterna är de största . antas medlemsavgiften därmed bli . Vad den exakt blir är oklart eftersom det också beror på hur väl EU lyckas med sina olika åtaganden. Förutom att hålla nere den svenska avgiften innebär den nya långtidsbudgeten en framgång när det gäller att koppla ihop utbetalningar med att leva upp till demokratiska värden. Om ett land inte lever upp till rättsstatsprinciper finns numera en mekanism på plats som möjliggör för EU att med kvalificerad majoritet stoppa betalningar till det landet. Detta villkor var också avgörande för att kunde ställa sig bakom förslaget till långtidsbudget. Att slå vakt om demokratiska principer handlar om att värna vad EU ska vara. Avgiften till Euro-peiska unionen För är EU-samarbetet viktigt. Förstås handlar det om att kunna lösa saker tillsammans som vi inte kan lösa var och en för sig, som klimatet. Det handlar också om att våra medborgare ska kunna vidga sina möjligheter och kunna hjälpas åt att skydda varandra. Ett samarbete som EU bygger på en uppfattning att vi är beroende av varandra. Vi är det för att upprätthålla fred och förståelse, och vi är det för att skapa ekonomisk utveckling. Med EU får vi en möjlighet att tillsammans reglera marknader så att vars och ens liksom gemensamma intressen tas till vara. Vi får med EU också ett sätt att på demokratisk väg hantera konflikter. Med EU har vi möjlighet att få till en gemensam, stark röst för demokrati gentemot omvärlden. Med EU kan vi få avtal på plats för handel, samarbete och en regelbaserad världsordning som vi i aldrig skulle kunna åstadkomma på egen hand som en liten nation. Även om vi vill hålla avgiften låg finns det alltså goda skäl till att vi betalar vår medlemsavgift. är också, som vanligt, en aktiv medlem som engagerar sig och som ställer krav. Vi vill att pengarna ska gå till rätt saker som till exempel säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning, medan utgifterna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken bör minska. Vi anser vidare att EU bör ägna sig åt de gemensamma frågor som hanteras mer effektivt på EU-nivå än av de enskilda länderna var för sig. Vi verkar också för att EU ska idka budgetdisciplin, där utgifter finansieras inom ram eller via omfördelningar. Skälen till detta är ytterst att det är medborgarnas pengar som vi hanterar och att det är förtroendet för EU som äventyras om saker inte sköts rätt. Förhoppningen är att EU , med en ny beslutad långtidsbudget, kan börja ta sig an alla de viktiga åtaganden vi har i unionen, nu också med ett villkor om att det ska ske i enlighet med rättsstatens principer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 266 (C): Den europeiska unionen är en grundbult i det europeiska och det svenska internationella samarbetet. Vi som ett litet exportberoende land kan, rätt hanterat, mångdubbla vårt inflytande via en sådan organisation. Att enligt studier är en av de mest uppskattade samarbetspartnerna i EU vittnar om just det. är en av de största nettobetalarna till EU, trots de stora rabatter vi har på vår avgift. Vi får också stort värde av den här avgiften. Trots detta är det såklart viktigt att hålla kostnaderna nere. Regeringens ambitioner om en social pelare har redan börjat baktända och måste motarbetas kraftfullt för att behålla nationellt självbestämmande och hålla budgetrestriktivitet. Avgiften till Euro-peiska unionen En av viktigaste prioriteringar vad gäller EU är att varje medlemsland ska följa ett antal grundläggande demokratiska principer. Har man förmånen att få vara med i den gemenskap som EU innebär ska man också respektera rättsstatens okränkbara betydelse, domstolarnas oberoende samt vikten av fria medier. Om man inte respekterar dessa principer menar vi, och många med oss, att man heller inte ska ha full möjlighet att ta del av EU-finansiering. Det här har vi lyft upprepade gånger , och det förblir ett av våra mest prioriterade ställningstaganden. Därför välkomnar vi också den förordning som knutits till just långtidsbudgeten och som ställer tydliga krav på konditionalitet. Att och släppte sina hot om veto mot förordningen är bra, men till dess att de fullt ut respekterar rättsstatsprinciperna på hemmaplan måste övriga EU-länder fortsätta att agera kraftfullt och unisont inte minst i budgetsammanhang. går till val 2022, och det finns stor risk att Orbán stärker sitt grepp om makten, som han försvagar oppositionen och medier för egen . har sitt parlamentsval 2023. Därför är det olyckligt att rådsslutsatserna som antogs var något svaga och otydliga. Till exempel ska delar av förordningen prövas i , vilket kan innebära väldigt utdragna rättsprocesser i uppemot eller i värsta fall ännu mer. Det är ett misslyckande för och regeringen att man inte kunde få fram detta snabbare. Det är också djupt beklagligt att satt så snäva restriktioner kring hur vi – med våra egna skattemedel, inte de EU-gemensamma – får stötta företag som befinner sig i djup ekonomisk kris på grund av pandemin. Att regeringen inte har lyckats förklara för kommissionen att de råd vi har satt, som är frivilliga, inte tvingande, men ändå tydliga och vägledande, är att betrakta som kraftfulla restriktioner och något som man såklart måste kunna kompensera sina företag för är ett underbetyg till regeringen. Slutligen, fru talman, måste de medel som EU nu förfogar över, både via den ordinarie budgeten och återhämtningsfonden, användas ansvarsfullt. Det är svindlande summor vi talar om. På samma sätt som vi ska bygga starkare när pandemin är över behöver byggas starkare. Den gröna omställningen behöver skyndas på. Sårbarheten behöver minskas inför nästa kris, vilken den än må vara. Där ska såklart vara ledande och pådrivande för att fortsätta att mångdubbla vårt inflytande. 267 (L): Det har varit fantastiskt stora insatser från Europeiska unionen i samband med coronakrisen. Det har också varit då länder har samlat sig för att gemensamt ta itu med coronakrisen och gemensamt hjälpas åt för att säkra jobb och företag, för att undvika konkurser, massarbetslöshet och allt för stora ekonomiska konsekvenser, för att se till att EU håller ihop. Det är viktigt att säga att varje land har ett viktigt eget ansvar för hur man sköter sin ekonomi. Man har ett viktigt eget ansvar för att inte skjuta över ansvaret på framtida generationer. EU får inte bli en instans som länder kan använda som ett argument för att inte själva ta hand om sin ekonomi. Det är viktigt att ta ett eget ansvar. Avgiften till Euro-peiska unionen Det är också viktigt att stå upp för rättsstatens principer och att se till att länder som inte uppfyller grundläggande demokratiska fri- och rättigheter inte kan ta del av de pengar som betalas ut. Det bör vara en viktig del av EU-politiken framöver. 268 (MP): När man ser på den budget som läggs fram och kan konstatera att avgift till EU kommer att öka kraftigt och ser att det faktiskt finns medlemmar i unionen som inte fullt ut tar ansvar för sin ekonomi kan man bli provocerad och lägga allt sitt fokus på det – att det är mycket pengar och att det är problem i EU. Jag vill säga att det då också är viktigt att fokusera på och komma ihåg hur viktigt och värdefullt medlemskapet i EU är för , för svensk ekonomi, för våra företag och för alla oss som lever och verkar i . Genom EU-medlemskapet får vi goda möjligheter att driva en miljö- och klimatpolitik på ett mycket mer kraftfullt sätt. Vi kan agera tillsammans med andra, använda de legala verktyg som finns i EU och gemensamt förhandla med andra länder, till exempel. När vi är med i EU tror jag att det är lätt att glömma hur mycket det betyder för våra företag som exporterar, importerar och samarbetar över landgränserna inom unionen. Efter en debatt där många har fokuserat på problem tycker jag att det är oerhört viktigt att lyfta fram och komma ihåg detta – varför vi betalar en medlemsavgift till EU. Under de förhandlingar som har varit har regeringen på uppdrag fokuserat på att hålla medlemsavgift och volymen på EU:s budget nere. Det finns delar i EU:s budget som jag tycker är lite svåra att motivera. Jag ser goda anledningar att exempelvis skära ned jordbruksbudgeten, men det är tydligt att det också finns mycket i EU:s budget som är oerhört viktigt och värdefullt och som kommer tillbaka till oss i , i miljöarbetet och i forskningsarbetet exempelvis. Diskussionen om budgeten för Europeiska unionen har visat på det viktiga att vi har en rad grundläggande gemensamma värderingar som är inbyggda i unionen. Detta har kommit fram i diskussionen om att koppla rättsstatens principer till budgeten, och det är oerhört viktigt att det blev av trots ihärdigt motstånd från och , som förstår att det handlar om dem. Det gör ju det. Det har varit ett flertal medlemsländer som har stått upp för rättsstatens principer och för att dessa ska kopplas till budgeten. Det är oerhört viktigt, och jag ser fram emot att det ska tråcklas igenom hela vägen till att bli en aktiv princip så att de länder som inte respekterar rättsstatens principer heller inte ska åtnjuta samma rättigheter och medel som övriga medlemsländer. Detta är viktigt. Vi kommer inte att släppa taget om denna fråga. Vi bevakar den ända tills den är fullt genomförd på det sätt som medlemsstaterna har kommit överens om. Jag hoppas och räknar med att detta kommer att vara ett läge där EU visar sin starka sida och att det finns grundläggande värderingar som vi inte ruckar på. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Eftersom det är mitt sista anförande här nu vill jag också önska närvarande utskottskollegor och fru talmannen en god jul. 269 (M) replik: Avgiften till Euro-peiska unionen Först måste jag säga att det är fascinerande att höra en miljöpartist stå och hålla ett brandtal för EU. För oss i , som alltid har varit ett EU-positivt parti, har problemet varit att har varit så förbaskat negativa till allt som EU har gjort. Men säger att vi måste se det positiva också. Jag tycker att det är intressant att man har gjort den resan och faktiskt har ändrat sig så dramatiskt på den punkten. Däremot är jag oroad över regeringens oförmåga att lyckas med förhandlingarna i EU. Som jag sa i mitt anförande handlar det inte bara om EU-avgiften och återhämtningsfonden, där vi tycker att det har gått ganska dåligt. Vi har frågan om minimilöner – var hamnar där? Vi har den sociala pelaren som fick till på det omtalade Göteborgsmötet och som öppnade ask för många EU-politiker – hur ska klara av att hantera den? Och så har vi taxonomin, som vi har pratat om . ställde jag en fråga på frågestunden till statsrådet . Då förstod han inte att det var några problem alls med taxonomin, utan allt var jättepositivt. i finansutskottet var det samma sak. Då var det väldigt svårt för – den gången – statssekreteraren att förstå att det var några större bekymmer med taxonomin. Och gör regeringen alltså helt om och skriver ett i och för sig väldigt bra yttrande, där man pekar på alla de problem som vi från andra partier har varnat för . Då frågar jag : Varför tog regeringen inte tag i detta tidigare? Varför såg man inte de problem som faktiskt hotar stora delar av näringsliv och energiförsörjning? Varför tog man inte tag i detta tidigare? Varför vaknar man inte , fem i tolv? 270 (MP) replik: Jag tog uppenbarligen ut julledigheten lite för . Jag vill gärna deklarera att jag alltid, under hela mitt liv och hela min politiska karriär, har varit väldigt positiv till EU. Jag röstade ja när jag var och några månader. Däremot ser jag att gör en mycket bekymmersam resa. När man hör moderater prata om EU handlar det väldigt mycket om problem och det negativa och väldigt lite, alldeles för lite skulle jag säga, om de positiva delarna i EU-medlemskapet, inte minst när det är ledamoten som talar. Jag hoppas att detta inte är ett tecken på en omsvängning. Det är populärt hos oppositionen att utmåla den som en passiv spelare i EU. Inget kunde vara mer fel; det kan jag intyga inifrån. är en aktiv part i EU-arbetet, och arbetet med taxonomin är inget undantag. Vi har i finansutskottet fått information om de aktiva insatser som och ansvarigt statsråd har gjort under resans gång utifrån det mandat som har slagits fast i , bland annat kopplat till hur det kommer att beröra olika branscher i . Jag har inte hört någon del i denna information som ger anledning till oro, utan man har tydligt intygat att man är aktiv under hand i bilaterala kontakter direkt med ansvarig kommissionär och med de olika tekniska grupper som hanterar denna fråga. 271 (M) replik: Avgiften till Euro-peiska unionen Jag hade aldrig trott jag skulle höra en miljöpartist säga att vi moderater har blivit väldigt negativa till EU. Det är inte så det ser ut. Vi måste vårda vårt EU-medlemskap, och vi måste ifrågasätta sådant som inte fungerar rätt i EU om vi ska behålla legitimiteten för EU-medlemskapet och ha stöd för det från svenska folket. Då måste vi ha en stark svensk regering som företräder svenska intressen i EU. Det är på det viset som vi försvarar det svenska EU-medlemskapet och får stöd för det. nämner att regeringen får information och material från EU och så vidare, men det är ju inte så det ska hanteras. Det måste finnas aktivitet. Man måste ju bry sig. Man måste sätta sig in i frågorna. Statsråden måste själva ta förhandlingarna och inte bara skicka ned tjänstemän. Det är där som det uppenbarligen har brustit. Vi har fått information under hand om att det är så det har gått till. Det är där jag är väldigt orolig. Hur ska man reda upp detta nu? Vi får väl se var det landar. 272 (MP) replik: Jag kan inte kommentera vilka rykten hör. Det vi har hört i utskottet är att statsrådet har haft direkta kontakter med kommissionären och att har varit informellt och formellt aktivt i processen med att ta fram en taxonomi för EU. Som alltid är det lätt att det negativa tar överhanden. Debatten om taxonomin är ytterligare ett sådant exempel där man bara får höra om de enorma problem den kan komma att skapa. Det försvinner helt att det också finns svenska företag som kommer att tjäna på att vi får fram en gemensam definition av vad som är en grön investering. Detta försvinner helt i debatten och är ett bra exempel på hur lätt det blir onyanserat och hur tyvärr är drivande när det gäller den onyanserade bilden. Det finns kritik, det finns saker som behöver rättas till och regeringen är väldigt aktiv i att få det på plats. Vi är inte nöjda med det förslag som kommissionen har lagt fram, men det finns också positiva delar i att vi får en taxonomi på plats. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 genomförande av Agenda 2030 betänkande 2020/21:FiU28 genomförande av Agenda 2030 (prop. 2019/20:188) 273 HANS (M): genomförande av Agenda 2030 Världens länder har genom Agenda 2030 åtagit sig en omfattande resursmobilisering för att uppnå globala mål om hållbar utveckling, avskaffande av extrem fattigdom, minskad ojämlikhet och en ambitiös ansats för att möta klimatfrågan. Agenda 2030 är ju i allt väsentligt en tillväxtagenda, för ska alla de 17 målen och 169 delmålen uppfyllas krävs resurser – ytterst genom egen, hållbar kraft. Därför borde mer tankeverksamhet läggas på hur välstånd skapas. Välstånd är inget som uppstår utan något som människor och företag skapar, i jordens alla länder. Länder med låg korruption och stabila institutioner, där människor vet att pengarna de betalar in i skatt används till medborgarnas fromma, har förutsättningar för tillväxt och för att själva skaffa sig möjligheter. För de fattigaste länderna handlar det om behov av en årlig bnp-tillväxt på och att småskaligt jordbruk ska förmås att skala upp sin produktion. Det tål därför att upprepas att Agenda 2030 är en tillväxtagenda. kan sägas gå i bräschen inom vissa områden, men nationellt behöver vi fortfarande trappa upp ordentligt på andra områden där vi dessvärre inte kan sägas ligga i framkant. Ska vi vara trovärdiga i vår kritik mot andra länder måste vi också våga vara självkritiska inför våra egna samhällsproblem. Ett anklagande finger kan inte bara riktas utåt utan måste även riktas inåt, mot oss själva. Ta mål 16 om fredliga och inkluderande samhällen som exempel. Det är sammankopplat med grundläggande frågor om samhällskontraktet och medborgarnas tillit till institutioner och statsförvaltning. Dess första delmål stipulerar behovet av att minska alla former av våld och dödligt våld, vilket SCB konstaterar att inte uppfyller givet ökningen av dödligt våld . Regeringen i behöver intensifiera och höja den nationella ambitionsnivån där vårt land ligger långt ifrån att nå målen. Kampen mot våldet och brottsligheten är inte bara rätt i sak och efterfrågad av medborgarna, utan den medverkar också till genomförande av Agenda 2030. Coronapandemin förändrar världen. Den har givetvis också påverkat förutsättningarna att nå de globala målen till 2030. Pandemin har blixtbelyst behovet av internationellt samarbete, inte minst det globala hälsoarbetet. De ekonomiska och sociala konsekvenserna i spåren av hur världen har hanterat pandemin är svåra att överblicka, men klart är att många företag går på knäna, att tillväxten sjunker och att de för en del fattigare länder så viktiga remitteringarna – det vill säga pengar som skickas hem – minskar kraftigt . Det finns anledning att oroa sig för svält, och med bristen på mat kommer sociala konvulsioner. Fler länder kommer att bulta på portar. Det intressanta är att samma partier och politiker som snabbt ropar på bistånd för att mildra konsekvenserna av detta visar en sådan oförmåga att förstå att det är ännu viktigare att snabbt få igång ekonomierna och ha en politik för ökad tillväxt globalt. Coronapandemin har accelererat delar av digitaliseringen, vilket för många i som arbetar hemifrån kanske främst gör sig påmint genom otaliga möten via Skype, Zoom, Teams, Kudo och allt vad det heter. Förändringarna inom detta område går snabbt. Digitaliseringen kommer att innebära ökade möjligheter att uppnå Agenda 2030, men den kommer också att ställa svåra frågor om hantering kring allt från etik till säkerhet. genomförande av Agenda 2030 Regeringen skriver själv: ”Genom att ta tillvara de möjligheter som digitalisering ger skapas förutsättningar för hållbar till växt och god konkurrenskraft.” Teknikföretagen lyfter bland annat upp det faktum att digitaliseringen saknades i Agenda 2030-delegationens slutbetänkande. Flera andra remissvar har också tagit upp digitaliseringens betydelse, exempelvis vårt stora, globala företag . Låt mig därför vara väldigt tydlig med följande: Företagens roll är avgörande för förmågan att uppnå Agenda 2030. Regeringen nämner näringslivets förmåga att driva agendan framåt. vill betona näringslivets centrala betydelse och se en tydligare roll för företagande och innovation i arbetet med agendans globala genomförande. Framgångsrika vacciner, innovativa lösningar för klimatet och smarta digitala lösningar för sjukvården skapas av privata företag. Klimat- och miljöfrågan känner inga gränser. Därför är det svenska klimatmålet förankrat i ett globalt perspektiv, och det är därför nationella klimatmål inte får uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. Svensk klimatpolitik ska göra skillnad på riktigt, och klimatmålen i Agenda ska nås. Då kan inte denna centrala princip frångås. En viktig del av det svenska genomförandet av Agenda 2030 är bistånds- och utvecklingspolitiken. Det är inte bistånd som driver utveckling. Åtgärder för att främja ekonomisk tillväxt, internationell handel och ett förbättrat företagsklimat är helt avgörande för att nå både målen för biståndspolitiken och målen för Agenda 2030. Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som långsiktigt mål att inte längre behövas. Men den andra delen av biståndet, det humanitära, kommer alltid att behövas. Här kan och ska vara med och bidra. I sammanhanget är det viktigt att konstatera att Agenda 2030 saknar skarpa skrivningar kring demokrati. behöver därför utöver Agenda 2030 vara en fortsatt stark röst för demokrati, för rättsstatens principer och för mänskliga rättigheter i hela världen. Det är välkommet att finansutskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen ska redovisa arbetet med genomförande av Agenda 2030 i en skrivelse till . Detta var något som även utrikesutskottet lyfte i sitt yttrande över betänkandet, och det är något som önskat i den motion vi väckt i detta ärende – i likhet med . Vi kan konstatera att vi nu får med oss på detta. Om resultatredovisningen endast skulle ha lämnats en gång per mandatperiod, som regeringen först ville, hade vi kunnat få en situation där endast två resultatredovisningar ges innan agendan är tänkt att vara genomförd. Det finns också anledning att betona vikten av att regeringen styr myndigheterna samstämmigt, med tydliga instruktioner om hur de ska arbeta och rapportera utifrån agendan. Vi moderater vill ta Agenda 2030 på absolut största allvar. Då måste formuleringarna leda till handling, och det måste finnas en genuin vilja att förverkliga ambitionerna både i och globalt. Därför finns det också anledning att påminna oss alla om tiden. övergår – som vi inom parentes kan säga mycket om i dessa pandemins tider – i 2021. Klockan tickar mot . Med detta vill jag yrka bifall till reservation nummer 1 angående genomförande av Agenda 2030. genomförande av Agenda 2030 Som en förtida julpresent tänkte jag dessutom deklarera att jag kommer att avstå från att begära replik på mina kollegor. 274 (SD): Agenda 2030 är ett FN-program med syfte att åstadkomma långsiktig och uthållig global utveckling. Agendan har undertecknats av samtliga FN-medlemsländer. Den är inte bindande, så att alla har skrivit under den betyder inte att alla kommer att kämpa för den. När man läser om Agenda 2030 i massmedierna kan man få intrycket att den bara handlar om klimat och miljö i snäv bemärkelse, men Agenda 2030 är faktiskt väldigt bred.