prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — I den konstellationen hade vi kunnat göra jättemycket för att komma till rätta med de utmaningar vi har och i energisystemet. 182 (KD) replik: Jag lyssnade intresserat på dig, , här, och jag ser att det finns en del ambitioner hos er. Det är bra. Men jag tycker att det lämnar väldigt många frågor kvar. Ni applåderar både Hybrit och Northvolt. Jag förstår inte hur det hela ska kunna gå ihop, för planen finns inte där. Industrin skriker efter hjälp för att hela elsystemet ska fungera för som land och för att vi ska kunna visa att vi är konkurrenskraftiga även . Här säger industrin att en akut elbrist kommer att göra att de kommer att titta på andra delar och kanske inte finnas kvar i . Detta är en otroligt viktig del. Vi har en kapacitets- och effektbrist som man har fått lappa och laga med tillfälliga upphandlingar och överenskommelser, och elbristen är här. Det är ingenting man kan blunda för. Min fråga är egentligen: Hur har ni tänkt att lösa alla dessa frågor? 183 (S) replik: Precis som jag sa till tycker jag att det var olyckligt att och valde att lämna energiöverenskommelsen, för det var exakt de här frågorna vi hade på bordet. Vi var på väg fram, men valde att lämna överenskommelsen. Vad gör vi nu då? Det är en relevant fråga som ställer. Det jag tycker är det absolut viktigaste är just kapacitetsbristen i näten. Den är superviktig. Det har vi sett, och vi förstår den på alla sätt och vis. har kommit, och kommer regeringen att ta den vidare till för att komma till rätta med ledtiderna. Men det är bara en del av lösningen, vill jag påstå. Därför har vi en elektrifieringsstrategi där vi samlar både politiker och bransch för att ta oss an de här frågorna. Det är extremt viktigt, och kanske det snabbaste sättet att ta sig framåt. Hur kan vi lösa saker tillsammans, både politiskt och mellan myndigheter och företag? Dörren står öppen för att hitta bra lösningar. Om känner att det kanske inte var så bra att lämna energiöverenskommelsen är man välkommen tillbaka igen så att vi kan jobba vidare strategiskt i det forum där vi ändå tog oss an frågorna på ett strukturerat sätt, som jag upplever som väldigt positivt. Det blir min fråga till : Är ni beredda att komma tillbaka till energiöverenskommelsen? 184 (KD) replik: Om vi börjar med energiöverenskommelsen, som vi valde att lämna, är det ingen hemlighet att vi skickade in just de frågor som jag adresserar nu ungefär innan vi hann lämna överenskommelsen. Och vi fick inte svar på frågorna eller om man över huvud taget var beredd att diskutera detta. Att komma med de här påståendena i detta skede tycker jag inte är rättvist någonstans, för både du och jag fanns med i den här gruppen. Det är glädjande att man nu kan tänka sig att diskutera detta. Jag framförde också ett förslag om en som ska vara en bred parlamentarisk församling för att adressera just de frågor som vi inte fick gehör för. Men frågan här är någonstans också: Hur ska man kunna tolka energimålen? Är Socialdemokraterna redo att faktiskt behålla befintlig kärnkraft i elproduktion? Det finns uppenbarligen någon socialdemokrat i som är beredd att göra det. 185 (S) replik: Jag kan konstatera att vi har lite olika verklighetsbild när det gäller energiöverenskommelsen. Det gör väl det hela svårt, tänker jag. Jag tror att det är viktigt att vi jobbar med elnätsfrågorna på ett strukturerat sätt. Jag tycker att det var olyckligt att regeringen var tvungen att dra tillbaka elnätsregleringsförslaget, för det var ett steg på vägen. Men är vi kanske på väg fram och kan enas om någonting, och det är bra. Vi har ett antal andra åtgärder som rullar, och det vet mycket väl. Men jag tror att det behöver göras mer. Jag tror verkligen det, så jag tror på samtal i de grupperingar som finns. Om det inte räcker med dessa grupperingar bör nog vi politiker ta oss en allvarligare funderare på hur vi ska ta oss an nästa steg. Det får inte vara så att elnäten bromsar samhällets utveckling. Det skulle vara förödande. 186 (C): välkomnar regeringens förslag om anslag inom Utgiftsområde 21 Energi. Det uppgår till ungefär 4 ½ miljard. Med det sagt vill vi också rikta viss kritik mot det faktum att en del av satsningarna skickas . De borde göras i närtid med tanke på de långa ledtider vi har. har i budgetförhandlingarna lagt stor vikt vid att ta höjd för en ökad energiefterfrågan i som vi ökar andelen förnybar energi i systemet. Det är en förutsättning för omställningen såväl som för fortsatt tillväxt. Det bidrar också till ökad motståndskraft i samhället som vi framtidssäkrar energisektorn till att bli mer hållbar och konkurrenskraftig. I den återstart som behöver ske är det viktigt att framåtsyftande gröna tekniksatsningar får stort utrymme, teknik som också möjliggör ökad andel förnybar energi och som kan möta framtida utmaningar i energisystemet. Totalt drev i budgetförhandlingarna att avsätta i ett miljöteknikpaket som innehåller satsningar på minusutsläpp, ett grönt avdrag, breddning av Industriklivet, solcellsstöd och bioekonomi. Vi har också varit drivande för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel, för snabbare och mer förutsägbara tillståndsprocesser, för förbättrade förutsättningar för små och medelstora producenter av förnybar energi och för en tredje kabel till , som exempel. Vad behöver göras framåt? säger att vi behöver planera för ett ökat energibehov. Vi vet att energibehov kommer att öka de kommande decennierna till följd av elektrifieringen av samhället i kombination med allt fler elintensiva verksamheter. Det kommer att kräva planerade satsningar på såväl lång som kort sikt. anser att det är viktigt att redan nu ge , och i uppdrag att planera för och bygga ut mer kapacitet i elsystemet. Planeringen bör utgå från en väsentligt högre elanvändning i samhället . Minusutsläpp är nästa steg. Det är ett viktigt första steg att görs till centrum för bio-CCS och förbereder för att genomföra de omvända auktioner som ska möjliggöra minusutsläpp i . Att offentliga medel har avsatts för detta är nödvändigt, men i längden måste vara drivande för att styrmedel tas fram på EU-nivå inom ramen för handeln med utsläppsrätter. Vi ser det som logiskt att om de som förorenar ska betala för sin miljöskada ska också de som fångar in koldioxid få en bonus. Vi vill också att man förbereder för att lagring av koldioxid ska kunna ske i . En absolut grundläggande faktor för vårt framtida energisystem är att tillståndsprocesserna blir betydligt kortare, mer förutsägbara och mer rättssäkra. driver på för att halvera handläggningstiderna, vilket är absolut nödvändigt för att säkra vår försörjning de kommande decennierna och i hög grad en förutsättning för hela omställningen. vill också att man i högre grad ger vägledning vid potentiella målkonflikter och att man i större utsträckning ställer krav på teknik snarare än att ge avslag på ansökan. Försvarsmaktens restriktionsområden måste i högre grad kunna samexistera med förnybar energiproduktion. Solcellerna ska få krav på att vara störningsfria. Tekniska lösningar finns redan att tillgå, och goda exempel på samexistens finns i andra länder. Vi behöver se över elnätsregleringen och ellagen. står bakom energiöverenskommelsen som slöts 2016. Även om flera partier tyvärr har hoppat av utgör den en stabil grund och är ett viktigt verktyg för svensk energipolitik. Energiöverenskommelsen ger de förutsättningar som krävs för att skapa långsiktighet och förutsägbarhet i energipolitiken. Det finns dock ett tydligt behov av ytterligare reformer. Vi vill att man ser över såväl elnätsregleringen som ellagen. Här behöver ändringar göras för att möjliggöra ett ökat energibehov i kombination med en ökad andel förnybar energi. Vi behöver ta bort förlegade regler och anpassa regelverket till den teknikutveckling som sker på energiområdet. är därför, och har varit, redo för blocköverskridande diskussioner för att tackla de utmaningar vi står inför i energipolitiken. Vi har kapacitetsbrist i näten, men har god tillgång till stora mängder vind‑, vatten- och biokraft som förser oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan. Bioenergin är den största energikällan, och potentialen att utöka är hög, både i stor och i liten skala. Omställningen till ett förnybart elsystem går snabbt, och de förnybara källorna konkurrerar ut de fossila. Det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem, vilket också gör oss oberoende av oroliga förändringar på världsmarknaden eller i omvärlden. Ett av de stora problemen i det svenska elsystemet är inte tillgången på energi utan tillgången på lokal kapacitet, att elen som produceras inte når dit där den behövs. Vi ser stora problem såväl i storstadsområden som på mindre orter på grund av att elnäten inte är tillräckligt utbyggda och att lokal produktion inne i städer läggs ned eller inte expanderar i samma omfattning som behoven ökar. För att avhjälpa dessa problem behöver vi nya lösningar. Att bygga ny storskalig elproduktion, som kärnkraft, avhjälper inte problemet eftersom det handlar om flaskhalsar i näten in till städerna och brist på elproduktion lokalt. Vi behöver i stället öka den lokala kraftproduktionen och stärka överföringskapaciteten. vill se att större krafttag tas för att möjliggöra flexibilitetstjänster och flexibilitetsmarknader. Genom exempelvis en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan kan belastningen minskas när trycket är som hårdast, vilket också skapar nya affärsmöjligheter för lagring när efterfrågan är låg. Smarta, uppkopplade apparater och smarta elnät kan också öka användarflexibiliteten och avlasta nätet. Avslutningsvis vill jag lyfta den tredje kabeln till . var lovat en tredje elkabel sedan tog ett inriktningsbeslut om att genomföra l överföringskapacitet till ön. avbröts dock detta arbete när meddelade att projektet med Gotlandskabeln var avslutat. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att utvärdera hur elförsörjning ska kunna tryggas. Slutsatsen är att en tredje elkabel behövs. Vi ser fram emot den återrapportering om processerna framåt som nu ska komma med. Vi kommer att ligga på regeringen för att hela landet ska ha en stabil elförsörjning, både städerna med kapacitetsutmaningar och med dåliga fastlandsförbindelser. Med detta sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 187 (L): Tack för en rolig debatt! Detta är en extremt angelägen fråga, får man konstatera. Det är rätt uppenbart för oss som bor i det här lilla, kalla landet högt upp, långt borta från alla andra länder, eller de flesta andra länder i alla fall, att el och energi är någonting helt grundläggande för mänskligt välstånd – ytterst för vår civilisation. Att vi kan stå här , ganska sent, och debattera el och energi i kammare möjliggörs av att lamporna är tända och att folk har kunnat komma hit till jobbet från hela landet. Att vi kan sända debatten på skärmar till hela svenska folket, att vi kan spara den på servrar så att den finns tillgänglig och så att det blir transparent att demokratin funkar möjliggörs av el och av energi. Att vi använder mycket el är inte någonting dåligt. Det betyder att vi har många lampor tända för att göra läxorna. Det betyder att vi kanske har många, även om jag inte alltid tror det, som tittar på livesändningar härifrån kammaren. Det betyder att vi har många som går till jobbet och producerar sådant som skapar välstånd. Att använda el är någonting bra. Det är i alla fall så att när vi använder mycket el är det ofta många bra saker som pågår. El och energi är ju grunden för hela samhällsbygget. Därför är det också, faktiskt, en av de viktigare delarna i välfärdens kärna. Det är därför som Liberalerna är så fast beslutna att brist på el och energi aldrig får utgöra ett hinder för människors frihet. Ingen människa får vara ofri därför att man inte har tillgång till el och energi. Det gäller i , och det gäller i hela världen. Det är det ena ingångsvärdet som vi har haft i förhandlingarna med de andra januaripartierna kring budgeten på det här området. Det andra ingångsvärdet, som faktiskt är lika viktigt, är att de utsläpp som vi människor släpper ut i olika delar av världen när vi producerar och använder energi måste elimineras. De måste bort. I nästa steg, kanske till och med parallellt, behöver vi få till minusutsläpp, alltså att vi i stället för att släppa ut koldioxid fångar in den. Det där måste vi också göra för att vi behöver mycket el och energi, och mänskligheten och vår civilisation, vår framtid, hänger på att vi lyckas stävja, stoppa, hindra och rulla tillbaka klimatförändringarna. Jag vill inte leva på en planet där vi inte lyckas stoppa klimatförändringarna. Faktum är att det kanske till och med kan bli svårt att överleva på en sådan planet och i en sådan värld. Men jag vill absolut inte heller leva på en planet och i en värld där vi inte använder en massa el och energi och där vi inte ser till att det är likadant i fler delar av världen. Jag vill att lamporna ska kunna tändas. Jag vill att man ska kunna studera, att folk ska kunna gå till jobbet och att vår demokrati ska funka. Det är vid den balanspunkten mellan de här värdena som energipolitiken behöver finnas. Vi står just nu vid en punkt i historien där vi människor har byggt upp, och vi i har byggt upp, ett oerhört stort välstånd. Vi har välutbildade ingenjörer som kan räkna på det här med energi och nya tekniker. Vi har människor som är villiga att investera stora summor i den gröna omställningen. Vi har människor som går till jobbet i olika produktionslinjer för att producera det som krävs för att ställa om. Men vid den här punkten i historien behöver vi lägga manken till. Vi behöver arbeta hårt. Vi behöver göra mer. Ekonomin måste växa för att få kraft i den gröna omställningen. Vi behöver helt enkelt investera i vår framtid genom att ställa om. Det finns flera delar i det som vi debatterar här som vi liberaler är stolta över att vi har fått in skrivningar om i budgeten. De har just den tonen, de är framåtsyftande och de handlar om hur mänskligheten och vår civilisation kan fortsätta att utvecklas tack vare att vi har tillgång till ren energi. En sådan sak är elflyg. Det är någonting som är tydligt i den här delen av budgeten. För inte så länge sedan tyckte man att det var science fiction, men kommer det att bli verklighet. Det kommer att möjliggöra fortsatt mobilitet så att människor kan resa och träffas, vilket är någonting som jag tror att många längtar efter så här i coronatider. Det kan vi göra på ett klimatsmart sätt om vi ser till att elen som flygen laddas med är ren. Det finns stora satsningar på laddstolpar och på att elektrifiera de tunga transporterna så att vi inte bara kan köra personbilen på el utan också de tunga transporterna. Det krävs, återigen, ännu mer för att vi är ett litet land i norr som inte bara behöver värma våra hus utan också behöver få exporten och importen att fungera. Det står också en hel del om satsningar på CCS, alltså just infångningen av koldioxid. All energianvändning, all bränsleanvändning och all användning av det som möjliggör vår civilisation kanske inte går att få bort direkt. Men då kan vi i alla fall försöka kompensera med att fånga in koldioxid i andra änden. Vår energipolitik i har några övergripande och överordnade mål, och de är just försörjningstryggheten, den samhällsekonomiska effektiviteten och den ekologiska hållbarheten. Det är mål som vi är överens om, i och EU, och att de står över andra mål för klimatpolitiken. Där ligger också mycket av fokus i den här budgeten. Vi behöver faktiskt lägga bort rätt mycket av våra ideologiska skygglappar i debatten om energi och sluta titta så mycket på precis vilket energislag som vi tycker är bäst och i stället fokusera på just försörjningstrygghet, samhällsekonomisk effektivitet och ekologisk hållbarhet. Det är därför som det är bra att till exempel avsnittet i den del av budgeten som handlar om forskning fokuserar på att vi ska ställa om, på fossilfrihet och på teknikneutralitet. Det tiltar alltså inte längre åt något håll utan är teknikneutralt och fokuserar på de viktiga målen. Det är ingen hemlighet att till och från har problem med elförsörjningen. Jag tror att vi , och även här och , kommer att behöva en blandning av energislag. Vi kommer att behöva kärnkraft. Vi kommer att behöva vattenkraft. Vi kommer att behöva vindsnurror, alltså vindkraft. Vi kommer att behöva all den förnybara energiproduktion vi kan få. Men det är inte heller någon hemlighet att varje energislag bidrar med något men också har nackdelar i systemet. Vill man ha en så bra mix som möjligt behövs alla delar för att ställa om. För att ekonomin ska kunna växa och vi ska kunna ställa om och med all kraft se till att vi människor kan leva på jorden även och även med högt välstånd behöver vi ha alla verktyg i verktygslådan. Det är därför som alla energislag måste finnas med, och det är därför vi behöver vara teknikneutrala. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 188 (MP): stänger ytterligare en kärnkraftsreaktor. Det innebär att snart kommer att ha stängt hälften av sina ursprungliga reaktorer. Mycket av detta har skett under en rödgrön regering. Det är bra. I praktiken har det förnybara vunnit. Den förnybara framtiden är redan här. Om man tittar på hur det ser ut globalt ser man att trenden är väldigt tydlig: Fossilt byts mot förnybart. har av all ny elproduktion varit förnybar. Den här siffran spås av det internationella energiorganet öka till kommande år . Andra fossila energikällor minskar också, men framför allt gör kolet det. Det här är särskilt tydligt i EU. Det finns två skäl till det. Det ena är att det förnybara nu kommer in och tränger undan kolet, och det andra är den prisökning som har bidragit till har kommit till stånd inom EU:s utsläppshandel. Det har blivit fyra fem gånger dyrare att släppa ut koldioxid nu jämfört med tack vare ett förslag som drev igenom i EU. Vi ser samma trend i men med fokus på att det är kärnkraften som byts mot förnybart. Det som är så himla bra är att kärnkraften med råge ersätts av produktion av förnybar energi. Ökningen som sker av nybyggnation av vindkraft är enorm. Den är historisk. En tredjedel av elproduktion kommer att komma från vind 2023. Det här innebär att nu har ett väldigt stort elöverskott. exporterade vi el motsvarande fyra Ringhalsreaktorer. Det överskottet spås öka ytterligare för att ny vind kommer in i systemet. Och jag ska vara väldigt tydlig: Vi har inte ens börjat med havsvinden. Bara havsvind skulle kunna stå för uppemot en tredjedel, eller kanske ännu mer, av den svenska elproduktionen . ser vi att solenergi ökar kraftigt från låga nivåer. Det har ökat . Vi är på väg mot förnybar elproduktion. Målet ligger fast. Men det finns som sagt partier som nostalgiskt drömmer sig tillbaka till en vision om ny kärnkraft. Jag tog upp det i ett replikskifte men tänkte ändå gå igenom det lite mer grundligt. är kärnkraft den enda kraftkälla som blir dyrare, ganska rejält mycket dyrare. Bloomberg tar fram siffror på olika kraftslags kostnader. Jag tänkte gå igenom siffrorna och ska försöka göra det pedagogiskt. Det är olika projekt och olika kostnader. Men jag har räknat fram ungefärlig median för respektive land som är jämförbart med .  I kostar det att bygga ett nytt vindkraftverk. Det kostar att bygga ett nytt kärnkraftverk – 39 mot 254.  I kostar det att bygga ett nytt vindkraftverk. Det kostar att bygga ett nytt kärnkraftverk.  I kostar det att bygga ett nytt vindkraftverk. Det kostar att bygga ett nytt kärnkraftverk.  När det gäller finns det inte uppgifter på vad det skulle kosta att bygga ett nytt vindkraftverk, men man ligger på för att bygga ett nytt kärnkraftverk.  I bygger vi inte nya kärnkraftverk. Men det kostar att bygga ett nytt vindkraftverk. Det är alltså enorma skillnader i kostnad. Det går nästan inte att greppa hur stor skillnad det är i kostnad för att bygga ett nytt vindkraftverk jämfört med ett nytt kärnkraftverk. Beroende på projekt kan man alltså säga att det är uppemot elva gånger dyrare att bygga ett nytt kärnkraftverk. Det är ingenting vi kommer ifrån. Oavsett om man älskar kärnkraften som teknik är det inget man kan blunda för. I slutänden är det någon som ska stå för kalaset. Frågan är vem. Är det skattebetalarna genom subventioner? Är det elkonsumenterna? Det är oklart från de partier som vurmar för kärnkraften. Omställningen vi är mitt inne i kommer naturligtvis med utmaningar. Det har ingen ifrågasatt. Om man ska göra stora förändringar är det självklart att det uppstår utmaningar på vägen. Vilka är de utmaningarna, och vad ska vi göra åt dem? Jag har pratat mycket om det i den här talarstolen tidigare. Det viktiga nu är att ha fokus på systemet. Hur ska systemet hänga ihop när vi får en mer variabel kraftproduktion, mer av vind och sol och mindre av kärnkraft? För det första krävs enorma energieffektiviseringar för att möta nya behov. Elkonsumtionen i har legat mer eller mindre still de senaste 20–30 åren. Den har till och med minskat en aning om man jämför med . Men vi vet att transporterna ska elektrifieras och att industrin ska elektrifieras. Hybrit kommer att innebära ett stort behov av el. gick ut och sa att man ska ta fram koldioxidfri järnsvamp. Det kommer också att kräva mycket el. Självklart kommer vi att behöva mer produktion. Men framför allt kan man effektivisera bort en del av befintligt behov. Här behövs en kvotplikt. Vi behöver ett stort styrmedel som kostnadseffektivt kan minska behovet av el. Vi har också redan, positivt nog, stora satsningar i budgeten på energieffektivisering. För det andra behövs mer flexibilitet på marknaden. Med mer förnybar energi behövs ny teknik, nya system och efterfrågeflexibilitet, helt enkelt anpassning av efterfrågan. Vi behöver se över elskatter och nätavgifter så att de är dynamiska, för att styra användningen när den är som smartast. Vi behöver lokala marknader för flexibilitet. Vi vet att mycket av utmaningarna är lokala flaskhalsar i näten. Vi behöver vätgas och batterier, den typen av teknik som kan bära vidare energin när solen inte lyser och vinden inte blåser. Regeringen har gett i uppdrag att titta på just stödtjänster inom systemet. Det kan vara alltifrån batterier till nördiga som syntetisk svängmassa eller vad det nu kan vara. Sommarens elkris berodde mycket på att kärnkraften inte levererade över huvud taget kombinerat med att man inte kunde använda näten. Det hade kunnat lösas ganska enkelt om man i hade haft till exempel spänningsstabilisatorer. Det är en sådan sak som nu ska titta på. För det tredje behövs just investeringar i näten. Det är investeringar i ny överföringskapacitet i redan befintliga nät och sådana saker som spänningsstabilisatorer. Det behövs också regelförenklingar, och myndigheter behöver snabba på sina processer för att vi snabbt ska kunna bygga ut ny kapacitet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2020/21:224 Covid-19-pandemins effekter på befolkningens psykiska hälsa av (SD) till socialminister (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:893 och fånge nummer 7 av (KD) till utrikesminister (S) 2020/21:894 Bortgifta barn av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:895 Hederskultur av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:896 Tribunal för att lagföra personer med koppling till terrorgruppen av (M) till statsrådet (S) 2020/21:897 Fehmarn Bält-förbindelsen av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:898 Extremism och antisemitism i moskéer i av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:899 Politiskt ansvar under pandemin av (SD) till socialminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 7 anf. 24 (delvis), av talmannen därefter till och med § 8 anf. 46 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 10 anf.