prot · H709110 · 2020-04-23 00:00:00 — har tydligt deklarerat stöd för inrättandet av en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen, inklusive deras bärare, i i linje med resolutionen och slutdokumentet års konferens för översyn av icke-spridningsfördraget. Men det är också viktigt att EU fortsatt håller fast vid JCPOA med när valt att lämna avtalet. Det är verkligen otroligt märkligt att president valde den vägen; president lyckades skapa ett visst hopp i regionen tack vare EU:s och goda samarbete vid formandet av avtalet med . Ett område som kanske inte nämns så ofta men som både är och kommer att vara viktigt för och säkerhet är . Jag tackar för att han nämnde det. När klimatförändringarna och issmältningen fortsätter kommer stormakterna att göra sitt yttersta för att finna geopolitiska land- och vattenvinningar i Arktisområdet. Därför är det viktigt att står upp för minskad militär upptrappning och eskalering i Arktisområdet. Men det handlar också om andra insatser från och , till exempel att säkerställa säkra handelsvägar och en bra kommunikationskontroll över området. är viktigt för och . Det handlar naturligtvis också om att främja klimatet och se till att ursprungsbefolkningen har goda, fina och värdefulla livsbetingelser. I då och står långt ifrån varandra avseende kärnvapennedrustning och som kärnvapenmakt agerar för att vinna geopolitisk och ekonomisk makt i världen är det viktigt att vi i står upp för en kärnvapenfri värld. Regeringens mål är en kärnvapenfri värld. Detta är en del i en lång svensk tradition som bygger på ett brett och djupt politiskt engagemang, diplomati och stark teknisk expertis. är sannolikt det land i världen som just nu gör mest för kärnvapennedrustning. har vi bland annat återupprättat Folkrätts- och nedrustningsdelegationen, tillsatt en ambassadör för kärnvapennedrustning och varit ordförande i mot spridning av ballistiska missiler. Vi har också anslutit oss till det humanitära initiativet om kärnvapens katastrofala humanitära konsekvenser. Vi står bakom Stockholmsinitiativet för kärnvapennedrustning, som följdes upp i . Det är 16 länder som står bakom initiativet om att få kärnvapenmakterna att ta steg mot nedrustning vid årets konferens om icke-spridningsfördraget, NPT. Vi har också varit starkt engagerade på Koreahalvön och för bevarandet av den kärntekniska överenskommelsen med . är ordförande i . Vi inrättar nu ett kunskapscenter om kärnvapen och ser till att svensk kompetens stärks och kommer till nytta. Vi stöder ett sekretariat för kärnvapennedrustning inom FN. FN:s konvention om ett förbud mot kärnvapen var en viktig signal i en farlig tid. Retoriken om kärnvapenanvändning skärps, kärnvapenstaterna moderniserar sina arsenaler och det sker en djupt oroväckande erodering av existerande rustningskontrollsavtal. röstade ja till konventionen , men angav i röstförklaringen att delar av dess innehåll var problematiskt och att man skulle utreda eventuellt undertecknande och ratificering. I röstförklaringen pekade på ett antal problem med textens innehåll, bland annat att det saknades en tydlig definition av vad som omfattas av förbudet, att det saknades ändamålsenliga bestämmelser om verifikation av avtalets efterlevnad samt att konventionens koppling till icke-spridningsfördraget, NPT, och provstoppsavtalet, CTBT, var otydlig. Regeringen valde att inte underteckna mot kärnvapen i dess nuvarande form. Utöver problemen med texten fanns heller inte stöd i för att ratificera konventionen, vilket är en förutsättning för att fatta större beslut om svensk säkerhetspolitik. Vi blir i observatörer till konventionen och håller dörren öppen för ett eventuellt framtida undertecknande. Det finns effektivare sätt att arbeta för en kärnvapenfri värld. Under rådande omständigheter bedömer regeringen att fokus på icke-spridningsfördraget NPT:s pågående översyn är det mest effektiva – och möjliga – sättet att verka för en kärnvapenfri värld. Kärnvapenkonventionen är ett historiskt viktigt initiativ för att förnya och fördjupa förhandlingarna om kärnvapennedrustning. Konventionen förbjuder utveckling, förvaring, transport och användning av kärnvapen samt hot om att sätta in sådana vapen. Det handlar om konkreta och nödvändiga steg som också ökar trycket på kärnvapenstaterna att nedrusta. Kärnvapenkonventionen ska ses som ett viktigt komplement till redan existerande internationella ramverk och regimer om kärnvapen, inte som en ersättning. var ett av 123 länder som röstade för konventionen i 2017. Det gjordes med en röstförklaring som pekade på delar av konventionen som behövde besvaras eller kompletteras. finns inte majoritet i för en ratifikation. Socialdemokraternas och ambition är att arbeta för förtydliganden och kompletteringar som gör det möjligt för att ratificera konventionen. 25 (V) replik: I det särskilda yttrande som Socialdemokraterna och har lämnat i betänkandet och även i anförande argumenteras för styrkorna i och varför konventionen är ett viktigt komplement till existerande regelverk och ramverk. skriver Socialdemokraterna och att man arbetar för det förtydligande och de kompletteringar som är inne på och att gör det i syfte att kunna ratificera konventionen . Det är i grunden väldigt bra att man ändå har det som något slags långsiktig målsättning från regeringspartiernas sida. Jag tycker att det är positivt. Men det finns ett argument, både i det särskilda yttrandet och i argumentation här i kammaren, som jag tycker är svagt och något märkligt. Det är att det inte finns en majoritet i riksdag för en ratifikation. Jag delar givetvis synen att inte ska underteckna avtal och konventioner om det inte finns en riksdagsmajoritet för det. Men det finns ju ingenting som hindrar regeringspartierna från att driva på för att det ska finnas en majoritet. Jag tycker att regeringspartierna Socialdemokraterna och fullständigt har backat undan från konventionen när de inte ens tydligt säger att de vill underteckna den utan gömmer sig bakom argumentet att det inte finns en majoritet. Lyssnar man på moderaten hör man att hans engagemang för att ska gå med i Nato inte har tystnat en sekund för att han inte har majoritet i riksdag. Han trummar ju på för att ska gå med i Nato, oavsett vad riksdags majoritet säger och inte. Likadant borde faktiskt socialdemokrater och miljöpartister göra i frågan om att ska skriva under . Ni borde argumentera mycket hårdare och tydligare i sak för er egen politik. Hur kan riksdagsmajoriteten vara ett argument för att inte ha en egen politik vad gäller att skriva under ? 26 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Ja, att det inte finns en majoritet är ett argument. Men det huvudsakliga argumentet är det som vi har framfört kopplat till den särskilda utredarens argumentation, nämligen att det finns otydligheter i själva kärnvapenkonventionen och i kopplingen till NPT och CTBT. avgav en röstförklaring i samband med det första undertecknandet; vi såg svagheter i underlaget och innehållet. Detta förhandlades också fram väldigt snabbt på slutet, som väl känner till. På grund av dessa brister behövdes naturligtvis uppdatering, diskussion och framför allt analys i en svensk och en internationell kontext. Jag tycker alltså inte att har helt rätt i att vi skulle gömma oss bakom att det inte finns en majoritet. Det är en viktig del. Men det viktigaste i det här sammanhanget är självklart att innehållet i kärnvapenkonventionen håller fullt ut. Vi har sagt att det är ett bra komplement till NPT, CTBT och annat för att kunna bygga en ännu starkare kärnvapenfri värld. Vi kommer att jobba vidare med de här frågeställningarna. Det är klart att om det finns andra partier i riksdag som kan tänka sig att reflektera på samma sätt, och som kanske har varit helt emot detta, är vi naturligtvis glada för det. Slutligen: Jag vill inte kommentera vad sa om . Men vet mycket väl att Socialdemokraterna och inte vill gå med i Nato. Vi är inte alls intresserade av det. Vi har inget intresse av att ledas av Nato. Vi står fritt från det. Vi vill inte vara under Macrons eller Trumps kontroll. Vi har den typen av säkerhetspolitisk agenda, som väl känner till. Därifrån tar jag mitt steg tillbaka och konstaterar bara: Blanda inte ihop oss med och i den här frågan. 27 (V) replik: Det finns poänger i den röstförklaring som regeringen lämnade i samband med att man röstade ja i FN när konventionen antogs. Jag hoppas att konventionen kan komma igång genom att ratificeras av tillräckligt många länder för att träda i kraft och att deltar som observatör och driver på för att de utmaningar som finns i konventionen antas. Det är bra att regeringen och också här nu tydliggör att syftet är att skriva under. Jag tycker att det är positivt. Jag vill ändå påpeka det. När det gäller det kommer in på med kärnvapenparaply från andra länder, Natomedlemskap och liknande, uppskattar jag den tydlighet som framvisar. Men jag tror att regeringen skulle tjäna på att tydliggöra det skriftligt . har regeringen tillkännagett att den tänker lämna en skrivelse till om ett antal militära samarbeten. De militära samarbetena innehåller ett antal kärnvapenstater och Nato i det här sammanhanget. Här vore det bra att regeringen tydliggjorde att man från svensk sida inte står under något kärnvapenparaply. Man borde också tydliggöra att inget av dessa militära samarbeten handlar om att använda kärnvapen för svensk räkning, inte i något scenario och inte att man på något sätt utvecklar tekniken och liknande. finns det en lucka. Den tredje luckan som finns är det som jag var inne på. Man har inte en lagstiftning, vilket gör att det fortfarande kan vara tillåtet för ett land att föra in kärnvapen på svensk mark. Det finns några uttalanden som säger att man inte tillåter det. Men det finns i praktiken ingen lagstiftning på samma sätt som det gör i . Jag tycker att en socialdemokratiskt ledd regering som står upp för arbetet för kärnvapennedrustning ska lägga fram ett sådant lagstiftningsförslag till . Sedan vet vi att det är många partier i som vacklar, men då får rösta ned lagen. Det borde ändå regeringen kunna stå på sig om. 28 (S) replik: Som väl känner till fattar vi våra beslut självständigt. Vi ingår inte i några militära allianser. Så ser läget också ut i riksdag. Det finns alltså en majoritet för detta. Vi är väldigt glada för att det är så. Det har också tjänat oss väl under ett antal , vill jag understryka. Jag tror inte att ska känna en oro över att vi kommer att vika av från den linjen framöver. Det är viktigt att påpeka det. känner också väl till att det är regeringen som fattar beslutet när det gäller till exempel andra länders närvaro i och ingången när det gäller att ta sig in med militära eller andra typer av fartyg, flygplan och annat. Där har regeringen ett tydligt mandat att säga ifrån om det är så att de är kärnvapenbärare. Det är också ganska tydligt reglerat. Vi får titta på hur det kommer att se ut. Jag tar med mig inspelen från . Jag tror att någon från regeringen också sitter och lyssnar på de argumenten. Jag är rätt övertygad om det. Det är nu en väldigt viktig del av den demokratiska processen i . Jag antar att det sker digitalt, som det mesta just . Jag vill också vara väldigt tydlig med att vi inte står upp för något Natomedlemskap. De militära allianser, diskussioner eller samarbeten som förekommer för , framför allt tillsammans med , är något som vi känner att vi har ett stöd för i riksdag. Men det finns inget stöd för det som antyder, att vi skulle gå in djupare i ett Natosamarbete. Det finns inte heller vad vi vet något stöd för det i opinionen i och ej heller i riksdag. Jag tackar för en bra debatt. 29 HANS (M): Jag behöver inte nämna Nato. Det har redan gjort. Just skulle några av oss ledamöter från , tillsammans med diplomater och företrädare för , vidta de sista gemensamma åtgärderna för att tillsammans företräda vid den planerade översynskonferens som hålls när det gäller att slå vakt om det så kallade icke-spridningsavtalet. Det är en konferens som skulle ha tagit sin början och hållit in . har funnits på plats i runt och utgör ett centralt fundament när det gäller att förhindra spridning av kärnvapen. har med olika regeringar med olika politiska inriktningar varit aktivt inom icke-spridning. Viktigt är också att de officiella kärnvapenägande nationerna är med i just detta arbete. blir inte översynskonferensen av, i varje fall inte för stunden. Det beror inte på avsaknaden av kärnvapenhot, tvärtom, utan på grund av den rådande pandemin. Det finns anledning att bekymrat se på den globala utvecklingen. har inte precis varit oblygt med sina ambitioner på kärnvapenområdet. är en annan central aktör. I vårt närområde finns som har en farlig lättsinnig retorik som maktens män i Kreml använder sig av med hot om användandet av kärnvapen. Det sker också en modernisering av stridsspetsarna i , och är enskilt det land som har störst innehav. En del finns mycket nära oss i vårt omedelbara närområde i Kaliningradenklaven vid . Det är en styrka när vi i bred politisk enighet kan markera engagemang mot kärnvapen och för icke-spridning. Inför översynskonferensen har det funnits samsyn mellan regering och opposition. Just därför, i enighetens namn, har det varit så olyckligt och fel av Socialdemokraterna och att som bärare av en smal och liten regeringskoalition och mot bättre vetande, mot vad andra partier framfört, engagera i det som beskrivs som FN:s förbud mot kärnvapen, något som inte inbegriper de länder som har kärnvapen – något som har riskerat att undergräva viktiga samarbeten, inklusive icke-spridningsavtalet, och något som uppenbart varit ett stickspår på rak väg in i en återvändsgränd. kom så till slut beskedet att inte har för avsikt att underteckna och ratificera denna konvention. Det kom efter en utredning och efter en debatt med många kritiska påpekanden. Det finns anledning att konstatera det utskottet gör i sitt betänkande, som ligger på kammarens bord: Utskottet stöder regeringens beslut. Även om den tidigare utrikesministern kom med beskedet har den nuvarande innehavaren av posten, utrikesminister , varit ännu tydligare så här i efterhand. Jag citerar ett uttalande som hon har gjort: ”Om det skall vara någon mening med en sådan resolution så skall det inte bara vara ett papper som det går att gömma sig bakom. Den måste vara skrivet på ett sådant sätt att det leder framåt och inte bakåt.” Jo, det var precis det några stycken av oss sa redan från början. På en direkt fråga om det var rätt beslut att inte skriva på lyder svaret från den nuvarande utrikesministern: ”Ja. Det var rätt beslut. Det föregicks av analyser och utredningar.” I ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna och står dock, och det går också att läsa i detta betänkande: ”finns inte majoritet i för en ratifikation. Socialdemokraternas och ambition är att arbeta för förtydliganden och kompletteringar som gör det möjligt för att ratificera konventionen”. Är ett nej ett nej eller ett ja ett ja? Regeringspartier kan inte i sådana här viktiga frågor ägna sig åt någon form av dubbel bokföring. En klar, konsistent linje förutsätts av regeringsbärande partier även om de har ett svagt mandat för sin ministär i riksdag. Endera bör man ärligen göra som gör och fortsätta att driva på frågan i stället för att beklaga att man tydligen inte har kunnat uppnå en riksdagsmajoritet, eller så bör man hålla fast vid det utrikesministern har framfört som svar på frågan: Var det rätt beslut att inte skriva på? Utrikesministern i sa: Ja, det var rätt beslut. Därför finns det anledning att påminna om detta: ska arbeta strukturerat och långsiktigt i nedrustningsfrågor. Det är ett centralt svenskt intresse att vårt land är en trovärdig säkerhetspolitisk partner i en alltmer osäker värld. Värnandet av den regelbaserade multilaterala världsordningen är mer betydelsefullt än . Den utgör även en grundpelare i samarbetet kring nedrustningsfrågor. Det är av stor vikt att i engagemanget på nedrustningsområdet fokuserar på etablerade samarbeten för nedrustning och icke-spridning. Särskilt viktigt är att icke-spridningsfördraget inte försvagas eller åsidosätts. Det är nu betydelsefullt att regeringen – och alldeles uppenbart regeringspartierna – drar lärdomar av hanteringen av frågan om ett så kallat kärnvapenförbud. Ärenden av denna dignitet måste hanteras med noggrann analys och god beredning. För säkerhet och välstånd måste långsiktighet alltid eftersträvas i vårt lands utrikes- och säkerhetspolitik. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 30 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , justitie- och migrationsminister , statsrådet och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 31 (M): Coronakrisen slår stenhårt mot företag och jobb i . Åtgärder har vidtagits av både regering och riksdag för att hjälpa näringslivet, men klart är att det som har gjorts av regeringen och stödpartierna inte är tillräckligt. Om det görs för lite nu kan vi få en massarbetslöshet, och vi kan också försena återhämtningen efter krisen. Över 100 000 jobb riskerar i det korta perspektivet att gå förlorade om regeringen fortsätter att bromsa. Det som behövs är direkta stöd till företag som har tappat en stor del av sin omsättning. Ger vi direkta stöd kan tusentals företag nu överleva i stället för att gå under. Det är bråttom! Jag vill fråga näringsministern om han och regeringen kommer att införa direkta stöd för att rädda företag och jobb på det sätt som bland annat har föreslagit. Ja eller nej? 32 Näringsminister (S): Den här krisen är helt unik i sitt slag. Den är både bred och djup på ett sätt som vi aldrig har sett i fredstid. Den är dessutom tredelad: Man har svårt att få fram sina insatsvaror och får därmed ibland lägga ned produktionen. handlar det om att den allmänna efterfrågan har försvunnit. Specifikt är det just tjänster som förutsätter en mänsklig kontakt som det inte är någon efterfrågan på. Det är mot den bakgrunden, fru talman, som vi har vidtagit ett stort antal åtgärder. Hundratals miljarder i olika likviditetsförstärkande åtgärder såväl som direkta stöd till företagen har förts till. Jag tror att det är viktigt att vara ödmjuk i det här läget och säga att inga insatser utesluts, av ett mycket enkelt skäl: Vi befinner oss nämligen fortfarande i början av den ekonomiska kris som är en följd av coronakrisen. 33 (M): Det får nog ses som ett svar men kanske inte på frågan som ställdes. Jag tror att om näringsministern i det här läget fortsätter att sitta på händerna kommer tusentals företag att gå under och kanske över 100 000 människor att bli arbetslösa helt i onödan. är det tid att agera, ge direkta stöd och rädda företag och jobb. Jag upprepar min fråga: Kommer näringsministern och regeringen att införa direkta stöd för att rädda företag och jobb på det sätt som och andra har föreslagit? Ja eller nej? 34 Näringsminister (S): I en mycket osäker tid tror jag att det är viktigt att presentera förslag när de är färdiga att presenteras. Jag förstår naturligtvis att vi befinner oss i en orolig tid, och jag välkomnar det engagemang som finns i för att vidta ytterligare åtgärder. Men det är också viktigt att komma ihåg att även om har väldigt starka statsfinanser är det viktigt att ställa olika åtgärder mot varandra så att vi använder våra resurser både och här och på bästa sätt. Ekonomiskt stöd till svenska företag 35 (SD): vittnar företagare om att regeringens olika krispaket kommit för sent och varit otillräckliga. Den allmänna uppfattningen är att regeringen mot bättre vetande sparar på krutet. Regeringen tycks ha en farlig övertro på hur lätt det är att rivstarta ekonomin efter pandemin när tiotusentals bolag redan hunnit gå i konkurs. Man tycks helt enkelt sakna förståelse för hur det är att driva bolag. Direktstöden för bolag med betydande omsättningsfall som återfinns i och är bredare, enklare och mer än 15 gånger större än regeringens hyresersättning. Hur motiverar näringsministern för svenska företagare att regeringen inte gjort mer för deras överlevnad? 36 Näringsminister (S): Den här krisen saknar motstycke, men också de åtgärder som riksdag och regering har vidtagit saknar motstycke. Ta bara det korttidsarbete som är infört och som just nu beräknas kosta i runda tal 50 miljarder. Det är en beräkning; säkerligen kommer det att gå upp ännu mer innan vi är klara med det här. Vi vet ju inte när det tar slut. Regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder, eftersom vi vet att det är viktigt att hjälpas åt i den här situationen. Jag förstår, och jag tycker mig börja ana, att det politiska samtalet är tillbaka på en normal nivå. Men jag tror att det är farligt att tro att vi nu ska ägna oss åt att i princip banka varandra i huvudet politiskt. Om ytterligare åtgärder behöver vidtas kommer vi att göra det steg för steg, och vi kommer att presentera dem när de är klara och inte utifrån kortsiktiga politiska poänger. Åtgärderna ska hjälpa till att mildra den kris vi är mitt i. 37 (SD): Det är bra att näringsministern överväger ytterligare åtgärder, men det är en klen tröst för företagare att regeringen funderar på att stödja dem längre fram. Det är ingenting som man kan sitta och ruva på tills vidare. Otaliga småföretagare kommer att hinna plocka ned skylten innan de ser skymten av regeringens åtgärder. Anser näringsministern att han och regeringen bär ett ansvar för det? 38 Näringsminister (S): Att vi är mitt i en kris som inte bara är allvarlig för vårt land utan för hela vår värld är otvetydigt. Det är mot den bakgrunden som vi har infört ett stort antal åtgärder som också används väldigt flitigt av företagare. När man gör sådana här insatser är det också viktigt att se till att stödet hamnar där det ska och inte för brett eller i händerna på fuskare. Det ska ju träffa de många företag som behöver hjälp eftersom de både saknar efterfrågan och ibland inte heller har insatsvaror. Vi kommer att fortsätta arbeta intensivt för att stötta våra företag och mildra effekten på jobb och företagande i vårt land. 39 (C): Nuvarande kris har visat att behovet av att hålla sig hemma är stort. Vi har också uppmanats till distansarbete i stor utsträckning. Då är det otroligt viktigt med en bra uppkoppling i hela landet. Mitt i den här krisen har gått ut och sagt att man kommer att prioritera bort stöd till bredband. Bredbandet i landsbygdsprogrammet kom till under alliansregeringen och har varit väldigt viktigt, speciellt för att nå de tuffa mål för utbyggnad som vi har. visar det sig att aktörer och föreningar som har sökt stöd men inte fått det handlagt inte kommer att få något stöd om får som det vill. I sitt svar på en skriftlig fråga säger statsrådet : ”Vi kommer skyndsamt att bereda frågan om en ändring i landsbygdsprogrammet och därefter lämna över programändringen till kommissionen för godkännande.” Därför undrar jag om regeringen står bakom beslut att ta pengar från bredband och lägga det på annat i stället. 40 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för en väldigt bra fråga! Jag vill börja med att vara tydlig när det gäller landsbygdsprogrammet: Det är ett program som har kantats av många problem under hela programperioden. Det har varit försenade it-strukturer och väldigt många och små programpunkter. Jag tror att det är 1 300 budgetposter, många av dem väldigt små, fördelade på 21 länsstyrelser att hantera. Att vi har problem och utmaningar är alltså känt . Däremot har , givet det läge som uppstått, tagit ansvar för att lägga fram förslag på hur man ska hantera den budgetbrist som uppkommit. De förslagen kommer vi att bereda och återkomma om när vi hunnit titta närmare på dem. Det är för tidigt att säga något om det just . 41 (C):