prot · H80924 · 2020-10-20 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Mötet inleddes med en kort information om förhandlingarna med vad gäller den fleråriga budgetramen. Därefter följde diskussion om förhandlingarna mellan och , klimatfrågan och läget vad gäller covid-19. hade vi en lång diskussion om EU:s relation till , och vi antog också korta slutsatser om södra grannskapet, , och nedskjutningen av . Under punkten om den fleråriga budgetramen var talman som brukligt på plats för att redovisa parlamentets inställning. De kollegor som tog till orda markerade tydligt att Europeiska rådets uppgörelse från måste utgöra ramen för de fortsatta förhandlingarna. Även vikten av skyndsamma beslut betonades. Därefter följde en längre diskussion om klimatmålen. Ordförande förklarade att man efter diskussionen på detta möte skulle återkomma till frågan , med målet att nå en uppgörelse om ett nytt utsläppsmål till 2030. Under den diskussion som följde tog samtliga runt bordet till orda, och det stora flertalet gav stöd till målet om minst 55 procents utsläppsminskningar. Jag och ytterligare en kollega markerade att vi egentligen ville gå längre. Vi var några som hänvisade till det initiativ som tagits från svensk sida inför toppmötet, och som har tolv deltagande länder, med stöd till kommissionens arbete. Ett mindre antal medlemsstater håller fortfarande emot och vill inte se högre målsättningar på klimatområdet, så det kommer att bli en svår diskussion fram till nästa toppmöte. Middagen ägnades åt förhandlingen med , som ju är inne i ett kritiskt skede. Det är svåra frågor att lösa ut; det handlar fortfarande om rättvisa konkurrensvillkor, inklusive regler för statsstöd, och om fiskerifrågorna och tvistlösningen. Som ni har noterat blev det slutligen ett ganska stramt uttalande, kanske man ska säga, från . Men vår chefsförhandlare var efter mötet också mycket tydlig med att EU naturligtvis står redo att fortsätta och även intensifiera det här förhandlingsarbetet. Det är mycket viktigt för , för EU och för att vi når i mål med förhandlingen. Vi diskuterade därefter läget vad gäller covid-19. Det var en allvarsam diskussion där flera regeringschefer vittnade om ett ökat antal smittade och en hårdare belastning på sjukvården. Många tryckte på vikten av en väl fungerande samordning och bra informationsutbyte mellan EU:s institutioner och medlemsstater. Jag instämde men påminde också om att beslut vad gäller exempelvis testning ska fattas på nationell nivå. Det konstaterades också att den här krisen kommer att bli långvarig och att vi därför regelbundet kommer att återkomma till frågan. diskuterades relationen mellan och , och jag underströk betydelsen av en mer sammanhållen relation – ett partnerskap som är baserat på ömsesidighet och gemensamma intressen. Det var många som betonade mänskliga rättigheter, migration, demokrati, jämställdhet, rättsstatens principer, miljö- och klimatmässig hållbarhet och inte minst investeringar. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– En stor del av diskussionen kom att handla om begreppet ”gender equality”. Jag och en stor majoritet av de övriga ville att begreppet skulle användas i slutsatstexterna, men två medlemsstater kunde inte acceptera det. Kompromissen blev därför att vi hänvisar till tidigare texter där begreppet ”gender equality” omnämns. Slutligen noterade vi fyra utrikespolitiska frågor. Först var det 25-årsjubileet av den så kallade Barcelonaprocessen med det södra grannskapet, och det ska vi återkomma till . Därefter fördömde vi åter regimens våld mot fredliga demonstranter i , och vi uttryckte även stöd till och som har fått kalla hem diplomater från . Även provokativa agerande i fördömdes. Allra sist uppmanade vi att samarbeta med utredningen om nedskjutningen av . Vi måste få veta sanningen, och de skyldiga måste ställas till svars. Detta, fru talman, var återrapporteringen från Europeiska rådets möte. 2 (M): Tack för återrapporten, statsministern! Jag tänkta ägna lite uppmärksamhet åt klimatfrågan. För är det viktigt att EU visar ledarskap i klimatfrågan och agerar föredöme för andra länder. En viktig del är att få den europeiska klimatlagen på plats och att höja EU:s klimatambitioner så att EU blir klimatneutralt – och så att målet också höjs betydligt. Statsministern bad om stöd för regeringens linje att minska utsläppen i EU med till 2030. Statsministern motiverade då regeringens linje med att den var det enda realistiska om det skulle vara möjligt att nå en överenskommelse med EU:s 26 andra medlemsländer – länder som i många fall inte kommit lika långt i omställningen som . efter mötet i bad om mandat för att förhandla om en minskning , med sikte på . Vi var några stycken som blev lite förvirrade över regeringens linje här. kan vi dock konstatera att överenskommelsen på blev . Då undrar jag – för att kanske vara lite övertydlig – om statsministern står bakom rådsslutsatserna om att minska utsläppen med . Är det fortsatt statsministerns uppfattning att det är som är det realistiska att komma överens om mellan medlemsstaterna? 3 Statsminister (S): Till att börja med har vi ingen överenskommelse om , utan det återkommer vi till . Jag tycker att diskussionerna på visar att det finns en stor majoritet för att gå på . Dock har vi fortfarande ett par tre medlemsstater som inte vill gå på 55, men utifrån skrivningarna i slutsatsen menar jag att det ändå finns en rätt bra riktning. Det står bland annat om att uppnå målet om ett klimatneutralt EU , och så hänvisas det till kommissionens förslag om . Det står alltså faktiskt omnämnt, liksom att det bör omfatta alla medlemsstater men bygga på solidaritet och andra principer. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Detta andas alltså att det är i den riktningen vi ska gå, men jag vill inte på något sätt ta ut någonting i förskott. Det är nämligen några medlemsstater som absolut inte vill detta, så vi har ingen överenskommelse. Ja, jag bedömer att det är minst 55 som är det realistiska om man ska gå vidare. 4 (M): Då uppfattade jag alltså det statsministern framförde senast korrekt, det vill säga att statsministerns bedömning är att det realistiska är . Då kan man bli något konfunderad över att andra delar av regeringen blandar in andra siffror i sammanhanget, nämligen . Jag tolkar statsministern som att det troliga och rimliga är att förvänta sig en uppgörelse om . Är regeringens linje inför mötet , då beslutet ska tas, att ställa sig bakom som mål , eller är det någon annan siffra som regeringen föreställer sig att man kommer att spela in då? 5 Statsminister (S): Det är just . Minst 55 kan också vara mer än 55, men detta är för att få en samling kring ett mål som alla kan ställa upp på. Det är också så det uttrycks. Det finns ingen överenskommelse, men det är så det uttrycks. Det som relateras till i kommissionens mål är just . Det var också därför jag sa vid mötet att jag gärna hade sett en högre siffra. Kan man längre fram i processen komma högre än 55 är det öppet, och jag menar att vi ska ha öppet för att ha ännu högre ambitioner. Men det som är realistiskt att tro på att komma fram till är . 6 (SD): Tack, statsministern, för återrapporten! När det kommer till klimatpolitiken och regeringens linje har vi kunnat konstatera att det finns tre olika procentsiffror som regeringen står bakom: 55, 60 och 65. Men statsministern vill tydligen mest prata om . som vi talar om dessa procentsiffror kostar detta även pengar. har räknat på 50–55-målet och kommit fram till en kostnad på av bruttonationalprodukten. Regeringen för fram förslag om att höja ambitionen ytterligare. Hur mycket pengar tror regeringen att det skulle kosta om målet är ? 7 Statsminister (S): Jag får upprepa en gång till: kan vara . Det kan vi åtminstone vara eniga om. Man kan både ha minst 55 och själv stå för att det borde vara 60. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Får vi skrivet kan man också arbeta för en högre målsättning efter det; den kan vara 60 eller 65. Jag tycker att vi ska hålla så hög ambition som möjligt, för det är bråttom med tanke på det vi ser när det gäller klimatförändringar. När det gäller pengar kan man göra olika kalkyler. Jag gör också en annan kalkyl, nämligen att man genom att ligga först i omställningen kommer att ha en stor konkurrensfördel. Jag har vid ett otal tillfällen hänvisat till stålproduktion utan kol. Jag tror att detta går i mål. När det väl har gått i mål kommer en hel värld att efterfråga stålproduktion utan kol, och då ligger vi först i spåret. Kan vi utveckla elflygplan gäller samma sak där, liksom för den batteriproduktion som ska starta i . Jag tror att vi nu är vid en tipping point där det går åt rätt håll och där allt fler ser möjligheten att göra en omställning som också innebär nya jobb och som innefattar den nya tekniken och den nya välfärden. Den finns i klimatomställningen; det är så vi ska se det. Sedan kommer det att finnas en omställning, och det är därför det i slutsatserna sägs att det bör göras analyser för varje medlemsstat. Det är olika utmaningar; det råder ingen tvekan om det. De som är helt beroende av kol för sin energiförsörjning har till exempel ett annat åtagande än , som inte har kol. Man kommer att medlemsstat för medlemsstat göra en analys av vad som behöver göras, och vi har sagt att vi solidariskt bör vara med och hjälpa till i omställningen. 8 (SD): Jag konstaterar att regeringen går fram med en förhoppning om , eller kanske ännu större ambitioner, utan att ha någon uppfattning om kostnaderna. Man har i stället förhoppningar. Man har tro. Man hoppas helt enkelt att det här kommer att gagna svensk och europeisk konkurrenskraft, och det hoppas jag också. tar ju kommissionen själv upp risker vad gäller koldioxidläckage, eller investeringsläckage som man oftare talar om . I stället för att investeringarna sker i sker de på andra marknader där kraven inte är lika stora. Det betyder att jobben flyttar till andra kontinenter. Hur ser statsministern att vi ska motarbeta detta? Har statsministern någon rädsla eller oro för att detta kan leda till att utsläppen globalt inte minskar? 9 Statsminister (S): Det vore naivt att bortse från att det finns en viss risk för så kallat läckage. Men det är också så att hela världen håller på att ställa om. Hela världen omfattas av , förutom de länder som inte gått med i det eller som tänker dra sig ur det. Det gör att alla går i samma riktning. Det är ju inte så att den omställning som görs i svensk stålproduktion förhindrar investeringar här i – snarare tvärtom, vill jag påstå. Det gäller att se till att vi från politikens håll ger rätt förutsättningar för att investeringar ska hamna här. Det gäller också, inte minst, att ge rätt förutsättningar för människor att ställa om och vara med i denna omställning. Det kan handla om utbildning eller om andra saker. Ett eventuellt läckage är anledningen till att det nu diskuteras en kostnad för länder som vill exportera till EU men som inte har samma klimatkrav. Så balanserar man också detta. 10 (C): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– När smittspridningen nu återigen har börjat öka inom och ett antal medlemsstater inför interna nedstängningar och kraftiga karantänsregler vill vi understryka vikten av att hålla gränserna mellan medlemsstaterna öppna så långt som det bara är möjligt. Inte minst är det viktigt för ekonomiska återhämtning att den inre marknaden och handeln fungerar som den gör i mer normala tider. Det är även nödvändigt för transporten av läkemedel och skyddsutrustning att de fria rörligheterna upprätthålls. ska vi förhoppningsvis börja transportera vaccin mot covid-19 över gränserna. Vaccin kan ofta vara känsligt för svängningar i temperatur, och en säker hantering kommer med stora krav på obehindrad transport. En del vaccin måste förvaras i så mycket som , och därför är det lite oroväckande att tänka på vad som kan hända om lastbilar blir stående vid stängda gränser. Jag tror att det är helt centralt att EU drar lärdom av inledningen av pandemin och gör sitt yttersta för att säkerställa att de fria rörligheterna inte begränsas. I den trafikslagsövergripande beredskapsplan för godstransporter under pandemier som diskuterades av EU:s transportministrar lade man stor vikt vid att värna den nationella kompetensen inom smittskydd. Detta är förstås en viktig princip att värna även vad gäller smittskydd, men ur ett smittskyddsperspektiv är det minst lika viktigt att gränserna förblir öppna för transport av bland annat läkemedel och inte minst vaccin. Därför är min fråga: Hur ser statsministern på riskerna för en upprepning av våren, och hur avser regeringen att verka inom EU för att de inre gränserna ska förbli öppna? 11 Statsminister (S): pekar på ett mycket viktigt ämne. Det visade sig att det inte fungerade som det var tänkt, och jag vill påstå att detta bidrog till att förvärra situationen. Varor som skulle ha sänt eller fått förhindrades därför att den fria rörligheten helt plötsligt begränsades av några medlemsstater. Vi har påpekat både bilateralt och i andra sammanhang att det inte kan fungera så, för då skadas den inre marknaden. Det är bland annat mot denna bakgrund som det nu finns en text i slutsatserna om att den övergripande samordningen är viktig. Det är viktigt att vi kan se ungefär samma situation och ha samma faktorer och samma mätetal när det gäller vad som ska göras. Om man nu ska ha någon typ av inskränkning av den fria rörligheten, vad ska det då bygga på? Där måste vi ha samma bild. En medlemsstat kan inte ha en bild och en annan medlemsstat ha en helt annan bild; då blir det kaos igen. Samordningen är viktig, men ytterst är det nationella beslut som ska avgöra. Att verkligen få vaccinet distribuerat blir minst lika viktigt, för när det väl kommer måste distributionen ske så fort som det någonsin går så att människor kan få skydd mot den här sjukdomen. Då bör inte minst de här reglerna vara på plats. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Det är fördragsbundet vad som är nationell kompetens respektive EU-gemensam kompetens. Det mesta av detta är ju nationell kompetens. Men det är viktigt att vi får en mycket bättre samordning av hanteringen av krisen och att vi undviker en begränsad rörlighet som skadar både sjukvård och produktion och inte minst distribution av vaccin. 12 (C): Tack för svaret, statsministern! När ett fungerande vaccin väl finns på plats och tillgängligt på marknaden är det viktigt att fördelningen av detta mellan EU:s medlemsstater fungerar på ett bra sätt. Där är en viktig del och verkligen en part i det här samarbetet, vilket känns tryggt på ett sätt. Återigen funderar jag över just transporten och hur vi faktiskt ska kunna säkra den. Exemplet , då skyddskläder och visir som var avsedda för fastnade i , är verkligen talande. Jag frågar därför en gång till hur regeringen avser att verka för att en tillräcklig mängd vaccin kommer till och att det faktiskt kan transporteras till från andra medlemsstater. 13 Statsminister (S): Det ska fördelas enligt en nyckel som gäller lika för alla. Det var därför vi påpekade att vi inte kan ha ordningen att några länder ensidigt stänger gränser och därmed kortsluter den produktionskedja som är viktig i många andra avseenden. Det är som sagt inte mindre viktigt när det gäller vaccin. Min uppfattning är nog att det finns en större samsyn kring att det som skedde var ett problem för inre marknaden och något som vi bör undvika. Det är därför som nu trycker på samordningen mellan EU:s institutioner och medlemsstater, men också samordningen mellan medlemsstater, så att fördelningen av vaccin faktiskt fungerar. Sedan finns det ytterligare ett perspektiv på vaccinet. Det är den globala fördelningen, som jag menar att EU ska engagera sig i för att se till att också fattigare länder som ligger en bit bort får sin del av vaccinet. 14 (V): Tack, statsministern, för redogörelsen från ! Inför toppmötet fick statsministern ett mandat att hävda 55 procents utsläppsminskning till 2030. gick vice statsministern ut och sa att position var 60 procents med sikte på 65 procents utsläppsminskning. Dessa ståndpunkter är inte förenliga, för om regeringens ståndpunkt är har ju inte statsministern följt regeringens ståndpunkt. Därför vet jag helt enkelt inte vilken ståndpunkt har i denna helt avgörande framtidsfråga. är för lite om vi ska klara klimatet. Helgardering kan man göra på stryktipset med 1, X, 2. Då får man betala lite extra, och man har lättare att få fler rätt. Men i fungerar det inte med helgardering. Om på hemmaplan säger att vi nöjer oss och sedan åker ned och förhandlar om är ju den svenska positionen försvagad. Därför är det viktigt att ha en tydlig position, att vi inte går , att det är det som är vårt mål. Annars måste vi gå tillbaka till och begära ett nytt mandat. Jag menar att här råder fortsatt stor oklarhet om vad som faktiskt är regeringens position. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– I det här fallet hejar jag på och den högre målsättningen. Jag undrar: När statsministern åker till rådets möte , när detta ska avgöras, är då position eller är det med sikte på ? 15 Statsminister (S): Med all respekt för tror jag att jag har större erfarenhet av . Vi fick ett mandat om . För mig är och uppåt . Det är detta mandat vi har. Det är det som kommissionen har föreslagit, och det är det som det relateras till i slutsatserna. Då är det inte konstigt om har en högre ambition. Men vi vet också – det var det som var förklaringen också till – att är nog så tufft att få igenom. Då får vi bestämma oss om vi vill gå på en linje som är realistisk, men som är nog så tuff, och flytta fram positionerna eller om vi ska ha en ännu tuffare inställning och säga: Vi slogs minsann för det här som vi vet var ännu svårare. Det är klart att vi vill ha en högre ambition, men vi vet också att det finns länder som inte ens vill ha . I slutsatserna nämns och refereras det till att målet ska omfatta alla stater och att det ska genomföras med analyser och vad det nu kan vara, och vi ska gå till beslut . Om det nu står i slutsatserna är det också det som kommer att vara förslaget . Det kommer inte att finnas något annat förslag än . Om vi skulle komma dithän att målsättningen blir minst 55 procents utsläppsminskning har vi möjlighet att sedermera slåss för en högre målsättning. är rätt att slåss för . Det är det som vi har fått mandat för, det är det som står i slutsatserna och det är det som jag hoppas blir beslutet också . 16 (V): Det är alldeles korrekt att jag har noll erfarenhet av . Men jag har erfarenhet av att förhandla klimatfrågor i och delta i FN:s stora klimatkonferenser. Och jag vet att om man kommer med tre olika målsättningar framstår man som otydlig, så jag menar att regeringen här måste bestämma sig, helt enkelt. Om jag förstår statsministern rätt tänker statsministern inte ta med sig vice statsministerns bud på med sikte på , utan man är nöjd . Jag skulle vilja uppmana statsministern att använda den majoritet som finns i för att ska höja ambitionerna. Jag vet att det är svårt att få igenom det i förhandlingen. Jag har all respekt för att man kanske inte alltid får som man vill. Men sett till vad klimatet kräver skulle faktiskt närma sig det som klimatet kräver, och det menar jag är den mest realistiska ståndpunkten av alla. 17 Statsminister (S): Det är skillnad på och . I ska alla bli överens. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Om en person säger nej blir det inget. Om en person vid bordet säger att vi inte ska ha , då blir det . Då får man välja vilken väg man ska ta, om man ska försöka gå på , som just nu är det mest realistiska. Men det är ännu inte klart. Vi kan ändå ha en högre målsättning och ge uttryck för den. Men måste man också som vänsterpartist sätta sig ned och tänka att det kanske är bättre att vara realistisk och försöka åstadkomma någonting än att bara leva efter sina egna drömmar. Vi har ju fått accepterat och tagit till en minskning med . Sedan kan vi hjälpas åt att se till att höja ambitionen. 18 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag tänker börja med relationen EU–och förhandlingarna som ju går väldigt trögt. Men statsministern har uttalat i medier att han tror att det finns en liten öppning för att kunna undvika en hård brexit. Vad ser statsministern för positiva signaler om det? Det är ju väldigt tydligt i slutsatserna att man ska förbereda sig för en hård brexit. Sedan till en fråga som flera har tagit upp här, och det är ju klimatmålen. På mötet fattades inga beslut om siffror gällande utsläppsminskningar. Statsministern säger och miljöministern säger . Jag håller med om att det är som ett sifferbingo. Hur ska andra länder veta vad driver? Vet de att kan falla tillbaka till , för det har statsministern sagt, varför ska de då gå med på ? Hur bedömer statsministern utfallet av decembermötet, där beslut ska fattas? Kan ni komma överens om ambitionerna? Jag har tidigare tagit upp att kommissionären sagt att det finns forskning på att man klarar . Vad säger forskningen är realistiskt, säger statsministern? Är det 55, ? Eller är det 70, 75, ? Hur ska vi veta vad forskningen säger att vi kan klara av? Detta är viktigt för att det inte bara ska bli ett sifferspel utan realistiskt. Inför toppmötet sa statsministern att han ville jobba för att detta skulle tas på både kollektiv och nationell nivå. I rådsslutsatserna står det dock enbart om kollektiv nivå. Hur ser statsministern på det? 19 Statsminister (S): har alltså tagit initiativ till en skrivning om att stödja kommissionens förslag på . Det finns ett gammalt talesätt som lyder: Om budskapet inte gått hem är det pastorns fel. har drivit , och tolv länder är med på det. I Europeiska rådets diskussion är det tydligt att det finns en stor majoritet men inte en enhällighet, och så länge det är så tänker vi fortsätta att driva . Det är viktigt. har tagit initiativ till detta, och det råder ingen tvekan om vad driver. Och när vi säger finns ju möjlighet att gå högre ändå. Det finns alltså ingen motsättning. Minst 55 är 55 och däröver. Det är min tolkning av minst 55 – eller det är så vi har skrivit det, så det är det som gäller. Vad gäller forskningen är det tydligt vad vi vill åt. För att kunna nå ett klimatneutralt EU 2050 vill vi tuffa till målet 2030, annars tror vi inte att vi når det. Då menar forskningen att det går för långt, så det är det som är det övergripande målet. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Jag tycker att inledning var bra: En liten öppning, var är den just nu? Lyssnade man i går såg man inte mycket till det. I slutsatserna har vi dock gett uttryck för att vi vill förhandla vidare, och det har till uppgift att göra. Det lät kanske lite dystert från , men vi hoppas. EU:s inriktning är att få detta i mål. 20 (KD): Jag tackar statsministern för svaret, men jag blev inte klokare av det. Om vissa länder som vill hålla det på ser att statsministern säger tror jag inte att man kommer att gå över den nivån. Precis som tidigare talare har sagt är dubbelmandat nog ingen bra strategi. Jag fick inte svar på frågan om nationell kontra kollektiv nivå när det gäller klimatmålen. När det gäller relationerna mellan och och skrivningarna om fred, säkerhet och så vidare står det att man ska stödja mänskliga rättigheter. Ordet demokrati finns dock inte med. Det är väldigt ofta så i internationella sammanhang. Jag antar att det beror på att många länder inte vill att det ska skrivas in att man ska ha demokrati. Det är mycket beklagligt, och jag skulle önska att statsministern här sa: När mänskliga rättigheter är på tapeten ska jag driva på för att demokrati också ska finnas med. 21 Statsminister (S): Först till det jag glömde svara på. Det står beskrivet att alla medlemsstater kommer att delta i denna insats.