prot · H70985 · 2020-03-11 00:00:00 — Vad är det som gör att har bättre kunskap om det än , som hon vill ska ha ansvaret? 41 (KD) replik: Tack, , för frågan! Det är inte första gången vi diskuterar de här frågorna. Vi vet att vi står inför många olika utmaningar framöver, och vi kristdemokrater anser att det är jätteviktigt att vi tar ansvar också för att genomföra det leveranssäkerhetsmål som vi gjorde ett tillkännagivande om här i . Vi ser inte att det har uppfyllts . Vi pekar tillsammans ut för uppdraget, men vi vill också se en marknad som tar ansvar för en robusthet i hela elsystemet. Det är inte vi som till punkt och pricka i detalj ska avgöra hur. Vi ser dock att utmaningarna finns, och vi vill ta ansvar för att det också ska bli verklighet. 42 (C) replik: Jag tycker inte att svarade på min fråga. Om ska få ansvaret för långsiktigheten har det ingenting med leveranssäkerhetsmålet att göra. Det är möjligtvis någonting som de skulle kunna sikta mot. Om ska ha ansvaret för långsiktigheten, varför ska vi i då besluta om vilka stödtjänster de ska upphandla? De gör detta , och de kan få ett utökat uppdrag. Det är vi överens om. Men att vi i ska bestämma på vilket sätt de ska upphandla eller vad de behöver upphandla låter som om vi ska försöka pilla i den teknik som vi inte ska göra expertbedömningar kring. Det är ju precis det som ska få i uppdrag att göra. Varför, , vill att tar över ansvaret som man vill lägga på ? Det här går inte ihop. 43 (KD) replik: Vi ser att vi behöver mer el och inte mindre om vi ska klara klimatutmaningarna. Då gäller det att höja blicken och se hur hela systemet ska gå ihop. Vi måste se till att ha en utpekad aktör som tar ansvaret. Med vår modell tror vi att vi kan se till att vi har tillräckligt med effekt och kapacitet där marknaden inte fungerar . Det vill vi bestämt peka på. 44 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 7. Det är egentligen inget gott tecken att vi behöver ha en debatt om elnätet i den här församlingen. Att elnätet fungerar är helt grundläggande i vårt moderna samhälle. Elnätet och elförsörjningen är inget vi borde ha politiska debatter om. Elmarknadsfrågor måste utgå från samhällets behov och elförsörjningens betydelse för vår konkurrenskraft som industrination. Dessutom är dessa frågor en nyckelfaktor för att klara av de klimatutmaningar vi ser. Men vi är i ett läge där vi inte kan känna oss säkra på att elförsörjningen fungerar. På det stora hela är vi överens om att det finns problem, och det är trots allt den här församlingen som har ansvaret för att lösa dem. Men det finns fortfarande politiker också i den här församlingen som agerar som om elnät och elproduktion är något slags ideologisk station där man kan testa sina idéer och isolera sig från olika former av samarbete. Problemet är att experiment och isolering får konsekvenser. Hög elkvalitet är en svensk konkurrensfördel som måste värnas. Vårt elsystem ska även kännetecknas av hög leveranssäkerhet. Den goda och stabila tillgången på fossilfri energi är och ska fortsätta att vara ett argument för att driva verksamhet i . Men utvecklingen går åt fel håll. Det finns inget som garanterar att elförsörjningen kommer att fungera. På flera håll i landet kan företagen inte expandera. Stora företag väljer bort på grund av den otillräckliga elförsörjningen. I det läget fortsätter regeringen och flera partier i att förvärra läget genom att aktivt motarbeta den stabila elproduktionen. Inte nog med att elförsörjningen är otillräcklig, den är också på väg att bli opålitlig. Ambitionsnivån för svensk energipolitik måste vara att trygga svensk konkurrenskraft och att på riktigt ta itu med klimatutmaningarna. Det är hög tid att vi vidtar åtgärder för leveranssäkerheten. Människor ska kunna lita på att elen fungerar. Elbrist ska inte begränsa människors liv i . Vi vet att elens leveranssäkerhet inte kommer att kunna garanteras kommande vintrar. och ett antal andra aktörer försöker på alla sätt att öka medvetenheten om förestående effektbrist kalla dagar kommande vintrar. Från Liberalernas sida står det klart att det nu behövs ett leverenssäkerhetsmål som beaktar samhällets behov och vilka konsekvenser de energipolitiska målen har för vår konkurrenskraft som industrination liksom för klimatet. Det är därför glädjande att fler partier nu följer vårt förslag om ett leveranssäkerhetsmål. Som sagt: Elbrist ska inte begränsa människors liv i . De som drabbas bor och verkar framför allt i mellersta och . Bristande leveranssäkerhet riskerar att leda till stora skador för både industri och hushåll, och det kommer att kosta pengar. är ett intressant exempel. beskrevs så sent som som vårt laboratorium för ”förnybart”. Exemplet skulle visa hur elförsörjningen fungerar när vädret styr, fru talman. Det korta svaret blev – inte. Det förekommer återkommande strömavbrott på , och de har frestat på öbornas tålamod och slagit hårt mot industrin på ön. Utan pålitlig tillgång på el fungerar inte samhället. På sätt och vis får man säga att experimentet har varit framgångsrikt. Vi har fått svart på vitt vad som händer när det inte finns tillgång på reglerbar produktion. Det är dags att vi avbryter experimentet . Det behövs ytterligare en kabel så att gotlänningarna kan få ordentlig tillgång på vatten- och kärnkraft från fastlandet. Gotlänningarna har, precis som fastlandsborna, rätt att förvänta sig att lyset fungerar i alla väder – och dygnets alla sekunder. I Liberalernas behövs inga riksdagsdebatter om elnäten. och regeringen har ett ansvar att se till att sådant som elnät fungerar. Låt oss lära av och avsluta de ideologiska experimenten. 45 (S): debatterar vi NU10 Elmarknadsfrågor. I betänkandet behandlas 63 motionsyrkanden från allmänna motionstiden, och till betänkandet finns 9 reservationer. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motioner. har unika förutsättningar att klara omställningen till förnybar energi och säkra försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Förra årets produktion blev el. nettoexporterade alltså el 2019, vilket är alla tiders rekord. Det kräver nästan ett hurra! Socialdemokraterna är ett klimatparti, och vi är mycket glada för utvecklingen. Men visst finns det utmaningar, precis som det har talats om i talarstolen tidigare. I takt med att samhället elektrifieras behöver elnät och elmarknad på alla nivåer utvecklas, byggas ut och användas på ett mer effektivt sätt. Ett flertal åtgärder pågår och planeras för att skapa gynnsamma förutsättningar för en väl fungerande elmarknad. Det handlar om marknadsdesign, om insatser så att det finns tillräcklig effekt, åtgärder för en fungerande efterfrågeflexibilitet, nätstabilitet med mera. Det handlar vidare om historiskt stora investeringar i transmissionsnätet – 60 miljarder totalt . Det är fråga om investeringar i nyanslutningar, marknadsintegration och reinvesteringar i befintlig infrastruktur. För att möta de lokala utmaningarna genomför en serie åtgärder för att hantera kapacitetsbristen på lång sikt och även med kortsiktiga lösningar innan nya ledningar är på plats. Regeringen har gett länsstyrelserna i , , och i uppdrag att kartlägga och analysera effektsituationen på regional och lokal nivå. Regeringen presenterade också ett initiativ med energibranschen för att genomföra fler investeringar i elnät med ökad regional effekt. Även Energimarknadsinspektionen har i uppdrag att analysera kapacitetsbristen i elnäten och föreslå möjliga lösningar. En annan åtgärd är effektiva tillståndsprocesser för elnäten, vilket många har tagit upp i talarstolen. Utredningen tillståndsprocesser för elnät lämnar flera förslag om detta. Betänkandet är nu remitterat och bereds i . Även här har i uppdrag att redovisa hur man arbetar för att korta handläggningstiderna. Tillståndsprocesserna är en nyckelfråga för att kapaciteten i elnäten ska förbättras. Ett antal andra frågor bereds också för att göra det enklare för mindre aktörer på energimarknaden. Energi till konkurrenskraftiga priser är helt avgörande för svensk industris konkurrenskraft, och det förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar i energiintensiv industri och hos kraftproducenter. gör nu en översyn av elområdena eftersom stora förändringar i kraftsystemet har skett sedan de infördes. Prisskillnaderna i elområdena väntas nu jämnas ut när överföringsförbindelsen Sydvästlänken tas i drift – om än med mycket beklagliga förseningar. En viktig utgångspunkt som man inte får glömma bort i elmarknadens utformning är att konsumenterna kan stärka sin ställning och minska sina energikostnader. När det handlar om mål och ansvar för leveranssäkerheten, som flera har tagit upp, är det som granskar nätföretagens överföring av el och som ser till att det råder kortsiktig balans mellan produktion och förbrukning. Ansvaret för att det finns tillräcklig produktion vilar på företag som är balansansvariga. I morse såg det ut så här i Svenska kraftnäts kontrollrum: Produktionen var . Den totala förbrukningen var . Vi exporterade alltså . Det var balans i systemet, och priserna var lika i alla fyra prisområden. Det tyder ändå, enligt min uppfattning, på att elmarknaden fungerar. Även på detta område har i uppdrag att analysera de rättsakter på EU-nivå om elmarknadsdesign, där bland annat ett mål för leveranssäkerhet berörs. gör även bedömningar av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. När det handlar om planeringen av framtidens elmarknad är det ganska svårt att ha någon bestämd uppfattning om hur det kommer att se ut om 20–. Det handlar nog mer om att följa utvecklingen via exempelvis Svenska kraftnäts långsiktiga scenarier för det nordeuropeiska elsystemet. Avslutningsvis vill jag ta upp elförsörjning. En viktig utgångspunkt måste vara att hela har en trygg energiförsörjning och även i fortsättningen har goda förutsättningar för utbyggnad av förnybar energi. Som flera tagit upp här tidigare avbröt 2017 planeringen av en ny elförbindelse till , eftersom man bedömde att kostnaderna för kabeln väsentligt översteg de nyttovärden som den skulle ge. Investeringen uppskattades då till 1,8 miljarder. Efter det har tagit fram en färdplan med förslag på hur kan ställa om till ett hållbart energisystem. Jag vill uppmärksamma ledamöterna på att man i budgeten kan läsa följande: ”Regeringen ser även att det är angeläget att har en trygg och säker elförsörjning. Lösningar tas fram bl.a. inom ramen för regeringens uppdrag om som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem. Åtgärderna kommer bidra till ökad försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet.” I regleringsbrevet till kan man läsa följande: ”Därtill ska försörjningstrygghet och leveranssäkerhet avseende elproduktionen särskilt redovisas, inklusive en bedömning om har en trygg och säker elförsörjning .” Det finns alltså två tydliga uttalanden från regeringen om vikten av en trygg energiförsörjning på . i samverkan med har fått i uppdrag att analysera om har en trygg och säker elförsörjning . Det är både rimligt och seriöst att invänta den analysen och sedan återkomma. Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag till beslut. 46 (C) replik: hade 18 stycken totalavbrott. Jag tror inte att det behövs så mycket analys för att konstatera att elförsörjningen inte är särskilt trygg på vare sig kort eller lång sikt. När var energiminister öppnade han under valrörelsen för en tredje Gotlandskabel. Han poängterade också att det var viktigt att stå upp för den även när det inte var valrörelse. Det har inte hänt något i frågan . Oavsett hur man skulle vilja göra detta undrar jag vad Socialdemokraternas inställning och ståndpunkt är. Borde det byggas en tredje Gotlandskabel eller inte? 47 (S) replik: Jag misstänkte att skulle ställa frågan om Baylans uttalande. Det gjorde han nämligen till min kollega . Jag tror att är lite ovarsam med sanningen om vad ministern sa. Men jag kan konstatera att om kammaren bestämmer att vi ska prioritera utifrån Svenska kraftnäts systemanalys av kablar, oavsett var i landet, då har vi ett ganska stort jobb att göra. Och frågan är om vi politiker ska hålla på med det när vi har ett affärsverk som har i uppdrag att göra detta. Jag har precis redovisat Socialdemokraternas och regeringens hållning när det gäller elförsörjningen på . Jag kan tycka att jag var tillräckligt tydlig med detta, men helt klart är att elavbrott är oacceptabla. Det är precis detta regeringen säger i två uttalanden. Därför har man gett och i uppdrag att analysera detta. När man analyserar detta får vi se om det är en ny kabel eller någonting annat som behövs. Men det kräver en seriös analys. Att besluta om en kabel med en prislapp på ungefär 1,8 miljarder in tycker inte jag känns seriöst. 48 (C) replik: Det kan vara en rimlig inställning att ha att politiken inte ska lägga sig i. Men då blir den stora frågan varför regeringen lade sig i situationen i och i där man inte hade några totalavbrott utan bara pratade om effektproblematik. Kan det vara så, cyniskt nog, att det var för att det blev stort i medierna? Det var Pågen som drev på. Det var i det skedde och inte någonstans långt ut på landsbygden på . Då var det helt plötsligt aktuellt för energiministern att kliva in och vidta åtgärder och fatta politiska beslut för att hantera kapacitetsproblemen. Varför är inte samma typ av argumentation aktuell på ? Jag har respekt för vad som står i budgeten. Vi har ju själva varit med och förhandlat det. Jag hade bara önskat att man var lite mer tillmötesgående. Det kommer att fortsätta driva i budgetarbetet – att man inte bara ska säga att det är viktigt att göra något utan också säga hur man ska göra och faktiskt göra det. Att skapa en analys kommer man ju inte så långt med. Jag vill gärna höra från vad han tycker skiljer situationen på från situationen i och i – där vi tillsammans, innan gjort sin analys, till och med har gett i uppdrag till länsstyrelserna att göra just den analys i bland annat , och som man nu ska göra på . Varför tycker att det var okej att gå in där och agera från politikens sida när han inte tycker att det är okej att göra det på ? 49 (S) replik: I grunden handlar det ju inte alls om att det är några skillnader i landet, utan frågan är i vilken turordning vi ska ta detta. Som väl vet pågår det ett projekt i regi för att titta på energiförsörjning. Det är väl ett av svaren på detta. kan, enligt mitt sätt att se det, ställa samma krav på samhället som , och . Det är ju inte så att det inte har pågått några åtgärder för att hantera problematiken på . Det har det faktiskt gjort, och det vet mycket väl. När det gäller om vi politiker ska hantera investeringsplanerna i Svenska kraftnäts långtidsinvesteringsplan, som sträcker sig till 2029 med investeringar på 60 miljarder, tycker jag att det blir lite märkligt om vi här i kammaren ska fatta beslut om en investering på 1,8 miljarder utan att göra en riktig beredning av ärendet. En del av den beredningen är att göra en analys. Det tycker jag känns seriöst och trovärdigt, och det tror jag faktiskt att många på också tycker. 50 (M) replik: Jag skulle vilja börja med att fråga hur ser på detta med att värna välfärden. Socialdemokraterna är ju ett parti som ser sig som samhällsbärande och säger sig värna både industri och klimat, vilket är fundamentet för ett välfärdssamhälle. säger att vi inte kommer att klara klimatmålen eller kunna leverera tillräckligt mycket energi om vi inte använder kärnkraft. Därför förstår jag inte varför man inte vill ha en riktig effektutredning för att se hur vi ska klara detta. När det gäller export och import av energi skryter man med att vi exporterar mycket el, och det gör vi. De dagar då de blåser och våra vattenmagasin är fulla, vilket de har varit nu så att de nästan rinner över, exporterar vi. Men det är inte så det ser ut , utan det kommer andra tider. Det kan jag lova om inte själv tror det. Då kommer vi att importera fossil elenergi i stället för att använda något som är mycket energismartare, det vill säga kärnkraft. Hur ser på den här frågan? Varför tittar man inte på detta i en stor utredning, som vi har önskat? Energi är en stor del i konkurrenskraften för det svenska samhället. Hur förväntar sig att företag ska klara konkurrenskraften när de inte får den säkra tillgången till energi som vi redan nu ser att de inte får i , i och på ? 51 (S) replik: Tack, , för frågorna! Det var ganska många frågor. Jag ska försöka att reda ut dem. Först och främst gläds jag verkligen åt att vi kan exportera el från . Det bygger mycket på långsiktiga spelregler att man har vågat investera i . är det framför allt vindkraften som det har investerats i. Jag gläds verkligen åt detta. Men det kanske har lite svårt att göra, för jag uppfattar underliggande att hon försöker få det att låta som att det är kris i . har ett robust system. Vi har lägsta elpriser för företagen, och vi har alltså ett elöverskott. Vi har utmaningar. Dessa hanteras exempelvis i Svenska kraftnäts systemutvecklingsplan . Där finns många av de svar som efterfrågar i en effektutredning, vill jag påstå. Jag tycker att det är synd att och inte kan glädjas åt framgångarna på energimarknaden. Det är synd att man valde att lämna energiöverenskommelsen, som hade gjort att vi fått en långsiktighet. Långsiktighet skapar framtidstro och gör att vi kan göra investeringar som ger goda resultat för landet. Men det är väl så i det politiska samhället att det är svårt att stå upp för gemensamma lösningar. 52 (M) replik: Det är absolut inte svårt att stå upp för gemensamma lösningar. Men man måste ju se att det är lösningar och inte bara politiska kompromisser för att få till en majoritet. Vad är en långsiktigt bra lösning för gotländsk industri så att de också kan få framtidstro, slippa elavbrotten och ställa om till el, som vi vet är så viktig? Det finns ju ingen anledning till att inte ska få det som det övriga landet får. Vi var tidigare inne på elområden. Elområden skulle inte behövas i den bästa av världar. Det är ju en bristsituation som gjort att de kom till från början. Det är i norr som vi har mest tillgång till energi. I får man betala mer för energin för att man inte ska förbruka lika mycket. Frågan är om Socialdemokraterna vill se en utveckling av som ett industriland. Precis som tidigare debattörer var inne på får vi nu annan industri som är energikrävande, som datorhallar och annat. AI kommer, och det kommer att kräva mycket energi. Det är bra att det finns sådana etableringar i , men det kräver att man säkert vet att hela regeringen står upp för en energi som är leveranssäker. Därför är det väldigt förvånande att inte vill gå på den linjen, utan han ser någonting som faktiskt inte ser. Det finns ingen konsensus bakom det som regeringen ser här. Hur ska det ta innan vi kommer i balans och slipper de alarmistiska rapporterna från , och ? Eller ska vi ha tillfälliga lösningar? Jag undrar hur ser på det. 53 (S) replik: Det var många frågor också den här gången. Jag ska försöka besvara dem. var det samma pris på alla fyra elområdena, vilket kan vara värt att notera. Precis som säger är det absolut inte så jämt, men var det så. gör nu en översyn av elområdena. Vad jag förstår var det när ni hade makten senast som man införde dessa elområden. Det fanns goda skäl till det, och det finns det kanske också fortfarande utifrån att man vill påskynda processer med en utbyggnad av elnät. Detta ser man över just . När det gäller och kärnkraft kan jag bara konstatera att det får väl byggas kärnkraft i , vad jag vet. Men än är det ingen som hört av sig och velat göra det. Det borde vara ett problem för och alla som tror att kärnkraft är den enda lösningen på våra klimatproblem, för det är inte sant enligt mitt sätt att se det. Det får vara kärnkraft i , och vi har kärnkraft i . Det finns inget förbud mot att bygga kärnkraft i . Ändå görs inte det, detta på grund av att priset på ny kärnkraft är för högt. Priset kommer naturligtvis att betalas av konsumenterna. Om det är någon i den här kammaren som vill ha så högt elpris på grund av att man vill ha ny kärnkraft, då är det väl så. Men jag tror att de flesta konsumenter är intresserade av ett lågt elpris, framför allt industrin så att man har konkurrenskraft mot andra länder. och borde släppa kärnkraftsdiskussionen och fundera kring hur vi ser till att ha rimliga och långsiktiga regler och rimliga priser på el . 54 (MP): Det är spännande att följa omställningen till förnybart. Det är en väldigt positiv omställning på en rad sätt. I första hand handlar det naturligtvis om demokratisering, att fler och fler kan ta makten över sin egen elräkning och sina egna elkostnader. Det innebär även en decentralisering, att vi inte ska vara lika beroende av några få stora produktionsområden, utan vi ska kunna smeta ut dem över landet. Det innebär då också en ökad säkerhet för det svenska elsystemet. Det innebär naturligtvis också minskat beroende av uran och fossilt och förstås minskad problematik med slutförvar och annat som finns kring kärnkraft. Omställningen kommer alltså med en rad vinster, men den kommer förstås också med vissa utmaningar. Alla omställningar kommer ju med utmaningar. Det råder till exempel inget tvivel om att systemet kommer att vara mer väderberoende . Mer vind och sol i systemet kommer att innebära att vi helt enkelt kommer att behöva hantera vädersituationer på marknaden. Men det är enbart teknikpessimister och olyckskorpar som inte tror att det här skulle vara möjligt att lösa. Det finns en rad lösningar när det gäller att hantera de utmaningar som omställningen kommer att innebära. Jag tror att det framför allt är inom tre områden som vi behöver se åtgärder. Det första handlar om att vi behöver ett mer flexibelt system och en mer flexibel marknad. Om vi blir mer flexibla minskar vi risken för att effektbalansen skapar problem för oss. Det minskar risken för den lokala kapacitetsbrist som har varit och är en reell utmaning. För att nå en mer flexibel marknad behöver vi bland annat få igång de lokala marknaderna för systemtjänster och flexibilitetsåtgärder. Vi behöver generellt se över skattesystemet kopplat till elproduktion och nät. Vi behöver ta fram en strategi för värme och kraftvärme. Hur kan den underlätta flexibilitet i systemet framöver? Jag tror också att vi kommer att behöva öka satsningarna på olika typer av energilager, oavsett om det handlar om batterier eller vätgas. Det andra området som det kommer att behövas åtgärder inom är generella energieffektiviseringsåtgärder. Det finns mycket som kan göras, bland annat inom det befintliga bostadsbeståndet och inom industrin. Där vidtar man helt enkelt inte vissa energieffektiviseringsåtgärder. Det beror antingen på att man inte kommer på tanken, trots att de skulle vara lönsamma, eller på att de inte är lönsamma givet att det inte finns några styrmedel som styr mot energieffektivisering. När vi blir mer effektiva med hur vi använder el kan vi kapa toppar och underlätta omställningen. Som jag nämnde finns det inte ett stort styrmedel som driver mot energieffektivisering. Därför vill vi få på plats en så kallad kvotplikt, alltså obligatoriska energieffektiviseringsåtgärder som man kan handla med. Vi måste också se över, stärka och utveckla de olika statliga stöden till energisparande och energieffektivisering. Det tredje området där det behövs mer åtgärder för att vi ska klara omställningen är allt som rör kapaciteten i nätsystemet. Vi vet att mer väderberoende energiproduktion kommer att innebära ett behov av överföring och starkare nät. Det har lyfts upp tidigare här i talarstolen att vi måste jobba vidare med att korta tiden för att bygga nät. händer ganska mycket på området. Myndigheterna själva vidtar åtgärder. Och vi har ganska tagit emot en utredning på området som vi ska jobba vidare med. Jag tror också att vi måste tänka ännu smartare vad gäller var vi placerar framtida elproduktion.