prot · H709121 · 2020-05-14 00:00:00 — Det finns åtskilliga krafter som gärna vill se att fokus flyttas från den europeiska säkerhetsordningen till andra frågor, rent av perifera frågor eller frågor som absolut inte ligger inom område. Här måste det finnas kraft i ordförandeskapet. 19 Utrikesminister (S) replik: Jag tackar för de viktiga frågorna. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () Låt mig börja med observatörerna i . Jag är också medveten om att man försöker göra så att våra ”monitorer” över huvud taget inte ska få tillträde. Man vill till och med ta bort missionen. Jag kan försäkra att vi inom ramen för ordförandeskapet kommer att arbeta för att observatörerna ska fortsätta att få både politiskt och ekonomiskt stöd. Det är samma sak med den georgiska missionen. Jag känner inte till att man aktivt arbetar för att få bort den missionen på samma sätt som jag känner till att man gör så med den som finns i , men vi vill att den ska fortsätta att arbeta. Jag håller helt med om att vi måste hålla vårt fokus på den europeiska säkerhetsordningen. Jag vet att olika länder har tagit upp frågan om att minska det fokuset och i stället lägga fokus på frågor som vi inte anser är särskilt viktiga. får vi vara observanta på att andra länder kan säga att sådant som vi tycker är viktigt – till exempel mänskliga rättigheter, inklusive hbtq-personers rättigheter – inte är viktigt, och därmed försöker de tysta oss när vi tar fram de frågorna. Här gäller det att både hävda att de frågor vi tar upp är viktiga och behålla fokus på den europeiska säkerhetsordningen. 20 (M) replik: Ja, absolut! Hbtq-personers rättigheter ingår i ansvarsområde. Naturligtvis ska fokus finnas kvar där; det är oerhört angeläget eftersom de finns med i mandatet. Här finns också de som vill rycka bort dessa frågor, men jag inkluderar dem i den europeiska säkerhetsordningen och uppdrag. Det är bra att regeringen kommer att ha fokus på detta. Men jag vill gå tillbaka till frågan om , och . Situationen förvärras allteftersom, och denna påverkar hela . Där sker numera en tillbakagång i demokratin. Det ska hållas ett val . Vad kommer regeringen att göra för att under ordförandeskapet se till att den ryska aggressionen inte spiller över på valet så att det blir mindre demokratiskt eller på något sätt påverkas negativt? Vi kunde under föregående val se att tendenser till vad som utspelades i och också hade påverkan på hur valet genomfördes också i övriga . Demokratifrågan är viktig. Problemen ökar, och är mån om att tiga ihjäl frågan, precis som gör när det gäller . 21 Utrikesminister (S) replik: Precis som säger anser jag att demokratifrågan är viktig. Jag har själv besökt områdena, och jag har sett taggtråden och de militära gränsposteringarna. Jag har sett hur illa människorna som lever i områdena behandlas. De lider av att de inte har en normal, trygg och säker situation. Det är mycket viktigt att inte lämnar dessa områden. Organisationen för säkerhet och sam-arbete i () En sak som jag också tycker är viktig är att man inte avslutar sanktioner eller minskar det politiska trycket . Det ska inte vara så att om man är aggressiv mot eller annekterar ett annat land blir det fråga om sju, åtta eller ute i kylan och sedan blir allt som vanligt igen. Jag anser att vi ska hålla kvar trycket till dess situationen har lösts; alltså inte släppa på trycket. Jag tror att vi är eniga om att behålla högt uppe på dagordningen. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 8 Statsministerns frågestund 22 (M): Testa, testa, testa – uppmaningen har varit kristallklar. Väldigt många länder som i övrigt har valt olika strategier i den här krisen har gjort precis detta, det vill säga ägnat sig åt omfattande provtagning, för att mäta är att veta. , och testar väsentligt mycket mer än . testar dubbelt så många trots att är dubbelt så stort som . är alltså sämst i när det gäller provtagning. fick uppdraget att skapa en nationell strategi för provtagning, och en månad senare kom de med sitt resultat. De landade i slutsatsen att borde nå en kapacitet på 150 000 tester . testades i 29 400 personer. I Aktuellt i går kom ett nästan övertydligt exempel på orsaker till testning. Rätt människor ska vara på jobbet, och rätt människor ska vara hemma från jobbet. Antikroppstester hjälper till att återstarta ekonomin. Hela exitfrågan ut ur bygger på omfattande provtagning. Jag tog upp denna fråga första gången på statsministerns möte . Då mötte jag ett rätt brett ointresse för den här frågan. På varje partiledarmöte har frågan tagits upp, med ett växande intresse. Strategier och planer räcker inte. Detta kräver logistik, provtagningskedjor, personal och turordningar. Det är inte raketforskning, men det är svårt. Min fråga till statsministern i detta läge, när regeringen nu antytt att det snarare är regionerna som bär ansvaret för svensk provtagning, är denna: Exakt vem bär nu ansvaret för exakt vad som måste göras för att snabbt nå det svenska målet? 23 Statsminister (S): Jag delar helt uppfattningen att vi måste upp i antal tester. Det är också därför det har arbetats med detta . Jag tror att vi alla är överens om hur fördelningen är i svensk hälso‑ och sjukvård och om den arbetsfördelning vi har. När regeringen såg att det inte kunde genomföras som tänkt fick myndigheten detta uppdrag. Vi har också tillsatt en samordnare, för detta måste fungera bra. Precis som säger kräver detta rätt mycket. Det är en logistikövning, och det måste vara noggrant. Det är lätt att säga att vi ska testa mer – och det kan man säkert göra – men man ska också veta att det är rätt. Man ska veta att man testar rätt person och att det är rätt utfall, så att hela kedjan fungerar. Därför sa vi att det är viktigt att vi på nationell nivå kan bistå med bland annat laboratorieverksamhet. Den delen av logistiken behövde växlas upp, och den är nu uppväxlad – där har vi en kapacitet över 100 000. Själva provtagningen som sådan måste hänga ihop med hälso- och sjukvården. Det är därför vi menar att den utförs bäst av regionerna med det stöd som regionerna behöver. När jag talar med regionföreträdare ser de också att detta är viktigt. Vi ska komma upp i fler tester; de 100 000 ligger fortfarande fast. Jag instämmer i frustrationen över att det har gått för långsamt, men jag tror inte på att bygga en helt ny strategi eller en helt ny struktur i det här läget. Det skulle inte skynda på detta. Vi har ett nationellt ansvar för att det finns kapacitet. Verksamheten sköts ju av regionerna, så vi får journalföringen och resultaten där. Vi ska successivt växla upp så att alla – naturligtvis patienter och brukare på äldreboenden men också den viktiga personalen i hälso- och sjukvården och äldreomsorgen med flera – ska kunna testas. 24 (M): Jag misstror inte alls statsministerns vilja att testa, men jag tycker att det är lite märkligt att vi nu kommer på att detta är svårt. En del saker är ju självklara; det håller jag med om. Att sjukvården bär ansvaret för patienterna tycker jag ingår i dess naturliga uppdrag. Att sjukvården testar sjukvårdspersonal är också rätt självklart. Att det krävs labbkapacitet, att det krävs en logistikkedja och att det krävs ganska många saker vet ju alla som har gjort någonting operativt på marken. Detta är en omfattande sak, men det visste vi . Det var därför det var bråttom. Det jag inte riktigt kan förstå är antydan om att det nu plötsligt är regionerna som ska ansvara för många fler saker än vad som ingår i deras egentliga uppdrag. Tvärtom står det på det grundläggande papperet att nya aktörer behövs, även utanför regionerna. Jag noterade att inte tyckte att man skulle jämföra med andra länder. Hon hade en presskonferens där det antyddes att det var regionernas ansvar som inte riktigt fungerade. Vad är det som gör att detta är så mycket svårare i , statsministern, än i andra jämförbara länder? 25 Statsminister (S): Några länder har testat mer; det är rätt. Några länder har också testat mindre. Det finns både och. Jag tycker att det finns ett nationellt ansvar för att se till att detta fungerar, men inte på ett sådant sätt att man rycker bort det som normalt ska göras. För regeringen har det aldrig funnits någon annan ordning än att regionerna i huvudsak sköter detta. Att nu bygga upp något bredvid hade tagit . Då är frågan vad vi gör för att stötta regionerna och möjliggöra detta. Bland annat var laboratoriekapaciteten helt avgörande. har vi kapacitet att utföra omkring 100 000 tester. Det är detta som måste till , och det är därför dialogen med regionerna är viktig. Vi ska hjälpas åt och se till att vi får upp volymen. Jag delar uppfattning, och jag kan också instämma i frustrationen. Vi måste se till att det fungerar bättre. Föräldrars möjlighet att välja bort skolor i utanförskapsområden 26 (SD): Jag tycker att alla föräldrar borde få välja om de vill sätta sina barn i en invandrartät skola eller om de inte vill det. Det kan kanske låta lite spetsigt när jag formulerar mig så, men jag vet att de allra flesta föräldrar förstår vad jag menar och att de håller med mig. Men i har man försökt att förhindra detta. Där har man nämligen infört regler som innebär att nyanlända ska få förtur till skolor och att de svenska elever som då trängs undan kan placeras någon annanstans, till exempel i ett utanförskapsområde. I ett fall resulterade detta i att en åttaåring fick mer än en timmes resväg till skolan enkel väg. Regeringen har tillsatt en utredning som kallas likvärdighetsutredningen. Vi fick ett resultat av den relativt – . Där ställer sig utredaren positiv till ett liknande förslag. Där pratar man om att skolor och klasser ska ha vad man kallar en allsidig sammansättning. Det kallar man rättvist. Allt detta sammantaget gör naturligtvis att jag undrar hur regeringen ser på saken. Därför är min fråga till statsministern: statsministern att föräldrar ska ha möjlighet att välja bort invandrartäta skolor, eller anser han att svenska elever ska kunna tvingas att gå i en skola, exempelvis i ett utanförskapsområde, trots att man inte vill det? 27 Statsminister (S): Vi har fått utredningen, och den ska naturligtvis remitteras. Därefter ska vi dra slutsatser utifrån detta. Vi menar att det är viktigt att föräldrar i största möjliga utsträckning får välja skola. Vi vet dock att det så kallade fria skolvalet – jag säger ”det så kallade” – inte alltid är fritt av det enkla skälet att det ibland är många som vill välja samma skola, och alla kommer inte att rymmas på skolan. Då ska fördelningen ske på något annat sätt. Det sker nu i stor utsträckning utifrån bland annat kötid, vilket innebär att om du råkar vara född på rätt ställe och tidigt har du en bättre chans att komma in på skolan än om du är född sent eller är nyinflyttad. Det är ett system som inte fungerar. Det är ett system som framför allt inte underbygger just det fria skolvalet. Det låter som ett fritt skolval, men det blir något annat. Därför menar vi att vi måste få till en ordning där man kan välja skola, men det måste också finnas en ordning som hanterar situationen där fler söker till en skola än det finns platser. Vi får återkomma till detta när vi har remitterat utredningen och dragit slutsatser av remissomgången. 28 (SD): Jag tolkar statsministerns svar som att det helt enkelt inte finns något svar på frågan , utan att vi får invänta regeringens bedömning kring huruvida man tycker att föräldrar eventuellt ska tvingas placera sina barn på skolor i utanförskapsområden eller om man ska ha möjlighet att välja bort detta. Min bestämda uppfattning är att man borde ha möjlighet att välja bort detta, och jag ser naturligtvis fram emot att debattera detta med regeringen i den mån de skulle landa i en annan slutsats. 29 Statsminister (S): Som sig bör ska vi naturligtvis remittera och analysera de svar som vi får. Men en sak tänker jag stå upp för, och det är mångfald. Är det någonting som det svenska samhället skulle förlora på är det om vi skulle sätta olika grupper i olika skolor. Det splittrar ett samhälle. Jag tycker att vi ska verka för att också skolan bidrar till ett sammanhållet samhälle. Det är bättre för hela samhället, och det är bättre för elevernas undervisning. Forskningen är rätt tydlig i att i den stund vi börjar isolera olika grupper i varsin del blir det inte bra för eleverna. Jag tänker i alla fall stå upp för mångfald. Sedan får vi se hur vi kommer fram till den på bästa sätt. Planering för vaccination mot covid-19 30 (C): Vi befinner oss mitt i en historisk global pandemi, och effekten av den är mycket svår att fullt ut överblicka. Just nu är fokus helt inriktat på att rädda liv, rädda hälsa, minska smittspridningen och rädda så många jobb och företag som möjligt. Men ett politiskt ledarskap måste också ha förmågan att titta längre fram, vad det är som kommer härnäst. En mycket stor fråga kommer då att vara vaccinationer, den dagen vi har ett vaccin på plats. I vanliga fall brukar det ta 10–att utveckla ett nytt vaccin. Läkemedelsindustrin är nu betydligt mer positiv och säger att det kanske eller till och med kommer att finnas ett vaccin eller kanske till och med flera verksamma vacciner tillgängliga på marknaden. Men lösningen är inte bara att det finns ett vaccin som är tillgängligt, utan då kommer det stora arbetet, nämligen alla frågor som ska besvaras i anslutning till detta. Det handlar om hur vi ska få tag på vaccinet, vilka riskgrupper som ska prioriteras, hur logistiken ska se ut och vem som ska vara ansvarig. Det kräver en omfattande samordning med industrin förstås men framför allt med kommuner och regioner. Det är mycket, mycket viktigt att man redan nu sätter igång det här arbetet, därför att det kommer som sagt att kräva väldigt mycket av planering. Då är min fråga till statsministern: regeringen täta kontakter med läkemedelsindustrin och, framför allt, när kommer regeringen att fatta beslut om att ge i uppdrag att dra igång det här arbetet? 31 Statsminister (S): Det är helt rätt att vi ska ha blicken längre fram, fast vi nu är mitt uppe i det här. Det är flera saker som måste hanteras. En är själva exit, hur vi tar oss ur detta med rätt förutsättningar, hur vi får fart på ekonomi och jobb så mycket som möjligt och vaccinfrågan. ligger långt framme redan nu vad gäller virusforskning. Vi har en långt framskjuten position. Vi skjuter till mer medel till virusforskningen, liksom att vi stöder forskning på EU-nivå och inom ramen för . Där är väldigt aktivt i att stötta forskningen och se till att vi tar fram ett vaccin så snabbt som möjligt. Men frågan är hur vaccinet ska fördelas, för man kan se framför sig en situation där alla naturligtvis vill stå längst fram i kön för att få vaccinet. Då gäller det att vi har någon ordning för detta. Det är därför som vi har tagit initiativ till den diskussionen i så att vi kan få en ordnad hantering av detta. Svaret på frågan om kontakten med läkemedelsindustrin är: Ja, vi är naturligtvis i nära dialog med läkemedelsindustrin om deras syn på möjligheterna att få ett vaccin framtaget. Vi måste tänka brett där. På vilket sätt ska vaccinet tas fram, och var ska det tillverkas? Jag tycker att vi också ska titta på möjligheten till nordiskt samarbete för att när vaccinet väl finns där ta tag i frågan om hur vi får det i tillverkning så snabbt som möjligt och hur det ska fördelas på sjystast möjliga sätt. Den frågan är vi på i , inom ramen för EU-samarbetet och likaså i . 32 (C): Jag tycker att det är väldigt positivt att statsministern och regeringen pekar just på behovet av forskning, också i internationell samverkan. Men det stora problemet som vi kommer att ha är hur det här sedan ska fungera praktiskt i vårt land. Vi är många som minns vaccinationerna mot svininfluensan och vilka stora problem vi hade då i att få det att fungera. Då var det ändå en betydligt enklare process. Jag relaterar till fråga kring problemen med testning i , att vi har ett bekymmer i ett läge där det är 21 regioner som är ansvariga. Jag tycker att man bör använda den goda tid som vi förhoppningsvis nu har fram tills att vaccinen finns klara till att redan nu ge uppdraget att sätta igång att planera för och ta fram en strategi, så att när telefonen väl ringer och vaccinet är klart ska vi bara ha att trycka på knappen. Sedan ska vi inte behöva diskutera hur det ska användas, vem som ska ha det och hur det här ska gå till. 33 Statsminister (S): Jag kanske var otydlig, men jag delar uppfattningen att frågan om fördelning också måste ut i . Det är en fråga på europeisk nivå och på global nivå men också på svensk nivå, så ja vi måste ha en nationell strategi för hur vi ska genomföra vaccineringen på snabbaste och effektivaste sätt utan att för den skull tänka bort befintliga strukturer. Vi kan koordinera det på ett bra sätt. Vi måste lämna svaret till befolkningen i landet att detta ska ske så snabbt som möjligt, så rättvist som möjligt, och så vidare. Resurser till vård och omsorg 34 (V): Fru talman, statsminister ! Runt om på våra sjukhus och äldreboenden arbetar personalen frenetiskt och heroiskt med att ta hand om dem som drabbats av coronaviruset. På många intensivvårdsavdelningar arbetar man i tolvtimmarsskift. Många har inte en enda ledig helg bakom sig eller framför sig . Man gör fantastiska insatser. Inom äldreomsorgen är sjukskrivningstalen höga. Många får gå in och ta extra pass, många har haft otillräcklig skyddsutrustning och många oroar sig för att själva bli smittade och över att ha för få kollegor, till exempel. Det är ett beundransvärt arbete som sker. vet många av dem som sliter i sjukvården att det kanske inte blir någon semestervecka . De kanske får jobba . Så ser det också ut i delar av äldreomsorgen i . Jag tycker att vi ska ge dem som arbetar där ett löfte, och löftet ska vara: Det kommer att bli bättre. Era arbetsvillkor kommer att bli bättre när krisen är över. Det kommer att bli högre personaltäthet. Det kommer att bli fler vårdplatser. Det kommer att bli bättre yrkesutbildningar. Vi vet att det var skört redan innan. I varslades det om stora uppsägningar. har ett stort underskott som man ska klara genom besparingar. Den ekonomiska krisen i Region är akut. Nio av tio kommuner planerar neddragningar i äldreomsorgen. vill därför att man gör ett nytt, rejält tillskott till kommuner och regioner för att de som jobbar så hårt ska veta att det kommer att bli bättre. Tiden då man ständigt hyvlar, skär, sparar och privatiserar ska vara slut. ska det bli bättre. Därför har vi föreslagit ett ordentligt sådant tillskott. Min fråga till statsministern är: Hur ser regeringen på detta? 35 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen att det ska bli bättre, och jag menar att förbättringen är påbörjad. Den skedde redan under den förra mandatperioden. Det är fler människor anställda nu i äldreomsorgen, ungefär 5 000 fler. Det är fler anställda i hälso- och sjukvården – jag tror att det rör sig om 13 000. I den offentliga sektorn är det 100 000 fler anställda. Vi tog initiativ till att reglera så att heltid, inte deltid, ska vara det normala och utgångspunkten. Det är vi som har tagit upp och drivit frågan om arbetskläder i äldreomsorgen. Detta borde ha gjorts för många decennier sedan, men är det faktiskt på gång. Vi måste fortsätta med detta, och budskapet till personalen är att det måste komma mer resurser. Kommuner och Regioner lade fram sin rapport . De säger att de ser ett behov av 8 miljarder till , inte 2020. Vi har en situation där kommuner – jag vet att det är skillnad mellan dem – sammantaget gick med 17 miljarder i vinst . tror jag att det är 12 miljarder. Det kan vara lägre också – jag har inte den exakta siffran. Däremot ser man att regionerna har det riktigt tufft ekonomiskt, om man tittar på det samlat för kommuner respektive regioner. Jag tror att fick svaret av finansministern – jag kommer inte ihåg om det var i Aktuellt eller Rapport – att vi tittar på detta. Vi har lagt till historiskt stora belopp. Vi har sagt till kommuner och regioner att vi tar alla extrakostnader och att de inte ska låta hindra sig utan göra det de ska. Staten tar alla extrakostnader. Därutöver kommer ett historiskt stort tillskott i generella bidrag, och jag antar att det är därför SKR har resonerat som de gjort – att de gärna vill se 8 miljarder till . Vi är inte främmande för ytterligare tillskott, men då ska det beredas så att vi vet att det går att hantera. 36 (V): Jag tolkar statsministerns svar positivt – att man tittar på ytterligare tillskott. Det kommer att behövas. Det som Kommuner och Regioner hoppas på är att det inte ska bli sämre än man trodde. Vad trodde man? Jo, man visste att nio av tio kommuner planerar neddragningar i äldreomsorgen. Det är detta som man hoppas inte ska bli värre. Vi vet hur det ser ut. Till och med rika regioner som planerar stora uppsägningar, som har dragits tillbaka, av sjukvårdspersonal som behövs. Det ligger ett sparbeting på 1 miljard i som de skjuter framför sig. Vi vet också hur vårdbehovet och vårdskulden växer. Det kommer inte att gå att klara detta och göra det bättre för dem som sliter på våra intensivvårdsavdelningar och äldreboenden om inte ytterligare medel kommer till. Därför uppmanar regeringen att gå oss till mötes. 37 Statsminister (S): Som jag sa har vi redan svarat på frågan. Vi ser över de möjligheter som finns. Vi måste dock ta sikte på en sak till, och det är att det inte är givet att allt är frid och fröjd när krisen är över. Det kan mycket väl komma en annan kris av helt annat slag, och då kan vi inte ha försatt oss i en situation där vi inte kan göra något. Vi måste kunna betala välfärden . Jag är helt säker på att vi, när vi ska kickstarta ekonomin igen, kommer att diskutera hur mycket infrastruktur vi ska ha. Vi har precis diskuterat skolorna och vad mer som ska göras där. Vi har äldre som ska tas om hand och ha en bra pension. Vi ser att andelen äldre i vår befolkning ökar. Vi måste tänka efter så att vi vet att vi gör rätt här och och att det håller. Det ska vara långsiktigt hållbart så att vi kan garantera välfärden om både fem, tio och . Ökad transparens vid framtida beslut om pandemiåtgärder 38 (KD): Antalet vårdade för på IVA har börjat minska något som dödstalen ser ut att sjunka. Flera länder runt om i lättar nu på sina restriktioner, men pandemin är långt ifrån över. Det är viktigt att säga. Ännu är det för tidigt att dra slutsatser, men även vi måste påbörja en diskussion om framtida scenarier för . Vi vet nämligen att det inte bara finns ett sätt att hantera smittspridningen på, vilket har påpekat , bland annat därför att varje strategi har sina fördelar och nackdelar. Därför blir frågan om hur Wuhanviruset ska hanteras också en fråga om politiskt ledarskap, för är det regeringen och vi i denna kammare som måste välja mellan de olika strategier som expertisen kan föreslå och mellan deras olika fördelar och nackdelar. Det är därför viktigt med stor transparens. Demokrati bygger på att det är folket som väljer vem som ska leda landet och att det är folket som väljer det ledarskap som ska ta det avgörande beslutet. Men för att folket ska kunna fullgöra sin demokratiska uppgift måste de få veta vad regeringen har haft för underlag för sina beslut och vilka för- och nackdelar som vägts mot varandra. Detta är ett skäl till att vi i har offentliga utredningar och utredningstvång. Som vi har förstått det räknar med att uttala sig om hur ska hantera sommaren. Min fråga till statsministern är: På vilket sätt kommer flera olika scenarier och strategier för detta att presenteras och redovisas så att regeringens beslut blir transparenta och demokratiskt förankrade så att vi allihop kan hjälpas åt att skapa en hög folklig legitimitet för fortsatta coronastrategi? 39 Statsminister (S): Som jag tror att jag nämnde under veckans partiledarsamtal förs en diskussion med bland andra om hur sommaren ska hanteras vad gäller både resor och annat.