prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Här finns det flera goda exempel på personer som till exempel är civilingenjörer och utbildar sig inom pedagogik, och även får praktik under utbildningen, för att sedan kunna undervisa i naturorienterande ämnen i utanförskapsområden. Många goda exempel har setts här, och det vill vi prioritera. Vi vill även satsa för att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen från början att ändå komma in i läraryrket. Vi vill också se till att man kommer tillbaka till läraryrket. Tyvärr är det väldigt många lärare som har lämnat yrket, som kanske älskat yrket men sett att det inte har fungerat. Vi hoppas kunna få tillbaka dessa till läraryrket. Vi måste också ha skickliga rektorer till skolorna, framför allt skolor med särskilda utmaningar. Vi vill göra en särskild satsning på kompetensutveckling för att dessa rektorer ska fungera på de här skolorna och framför allt stanna kvar . Ett stort bekymmer är att rektorer stannar väldigt på sina arbetsplatser. Detta vill vi prioritera så att de stannar kvar och får en bättre arbetsmiljö. är ett litet land men ett stort land när det gäller forskning och innovation. ser med oro på att regeringen inte satsar tillräckligt på kvalitet och excellens inom forskningen. Vi riskerar att bli omkörda både nationellt och internationellt, både från EU och från övriga världen. Vi var några parlamentariker som i går var med i en panel där vi diskuterade forskning i men även i ett internationellt perspektiv. Huvudbudskapet var att forskningen ska vara reproducerbar och transparent. Detta är någonting som vi ställer oss bakom från sida. En väldigt lyckosam medicinsk forskning är just vaccinforskningen, som jag talade om inledningsvis. Den har gjort stora framsteg , som alla vet. går den kanske inte riktigt så fort som man kan tro, utan den grundar sig på många års grundforskning, kanske upp till av virusforskning. Man har också samarbetat för att kunna nå målen så här snabbt. Det är förstås fantastiskt att man kan nå sådana här stora resultat och framgångar. tycker att det är väldigt viktigt med virusforskning, inte bara om covid-19 utan även om andra virusformer, och vill gärna ha ett nationellt virusforskningscentrum. Vi hade hoppats att den forskningspolitiska propositionen nu hade varit presenterad. Det har vi inte riktigt, men nästan – vi får vänta i . Jag vet dock att högskoleminister är här som sista talare, så jag hoppas att vi kommer att få lite mer information om propositionen än den som redan har läckt ut. Vi kommer förstås att återkomma med fler förtydliganden av vad tycker om forskningspolitiken. Man kan bli lite otålig när man inte få höra det , men vi väntar på att ska presentera propositionen. Vi kommer att återkomma med många fler förslag och synpunkter på hur kan utveckla sin forskningspolitik. Som jag nämnde inledningsvis avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget. Vi har redovisat vårt särskilda yttrande, en redovisning som min kollega inledde och som jag själv har fortsatt. 50 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation i betänkandet, vilket även har gjort. ”Aldrig förr i mänsklighetens historia har så många skrivit så mycket med så lite att säga så få” – och , 2017. Förra gången jag stod här i en debatt om detta ämne tog jag upp frågan om samhällsrelevans för forskningen. Efter det har samhällsdebattörer i böcker och tidningsartiklar tagit upp samma sak, bland andra i sin bok i forskningsfrågan. Det vore självklart hybris om jag trodde att jag var först med att uppmärksamma problemet, men det stärker min uppfattning att fler tar upp exakt samma problematik. Det finns också många inom akademin som håller med om problemet – och självfallet sådana som försvarar rådande system; det finns det alltid. Faktum är dock att andra nationer har gått om oss forskningsmässigt och att vi inte får ut det vi borde, taget i beaktande de pengar vi faktiskt lägger på forskningen. Forskningen ska vara fri, men till exempel beslutar ju råden vilka ansökningar som ska bifallas och ges anslag. Alla ansökningar beviljas inte anslag, oavsett vem som tar besluten. Friare än så har forskningen aldrig varit och kommer heller aldrig att bli. Råden, lärosätena och de som beslutar vilka projekt som ska få anslag måste, menar vi, ta större hänsyn till samhällsrelevans än vad som är fallet . Vi menar att det måste forskas på de utmaningar vårt samhälle står inför . När jag skummade igenom utlysningar var min bedömning att samhällsrelevansen faktiskt har ökat något, det ska sägas. Men angelägna ämnen som uppenbart inte prioriteras av är utanförskap, gäng- och klankriminalitet och vägar ut ur kriminalitet, bara för att nämna några exempel. Det finns massvis med angelägna områden i vitt skilda discipliner. Hur påverkar teknikstrulet med våra datorer människors blodtryck och välbefinnande? Det skulle jag vilja veta. Forskningen ska ju någonstans tjäna samhället, även om man aldrig i förväg kan veta vad som blir samhällsomvälvande forskning. Det finns gott om exempel där någon fått fram forskningsresultat av en slump som med tiden blivit oerhört betydelsefulla för samhället och mänskligheten. Det hindrar dock inte att det måste finnas några gränser och någon styrning av forskningen. Det kan till exempel finnas en vits med att återigen forska på ett område där forskningsfrågan är besvarad. Men det är inte rimligt att kasta ut ett antal miljoner på saker som redan är genomforskade om. och kom också ut med en bok där de tog upp det som jag har tjatat lite om här i talarstolen ett antal gånger, alltså detta med genusvansinnet inom akademin. Låt mig ta upp en fråga som de inte behandlar i sin bok men som jag tycker förtjänar att diskuteras. Den form av genustänk som verkar förekomma på de flesta av våra högskolor och som representeras av Nationella sekretariatet för genusforskning är en direkt postmodernistisk teori. Postmodernismen och dess förgreningar i till exempel genusvetenskapen förnekar de vetenskapliga principer som hela vårt högskoleväsen bygger på, inklusive högskolelagen. Till exempel förnekas kategorier, vilket redan där gör den mesta vetenskapen omöjlig att bedriva. Man anser att språket är ett instrument för makt i sin helhet, och man anser att vetenskap egentligen inte är något annat än förtryck som praktiseras av dem med makt mot dem som inte besitter någon makt. Om vi följde de här principerna skulle vi lika gärna kunna lägga ned hela vårt högskoleväsen. Den genusvetenskap som genomsyrat och på vissa håll påtvingats lärosäten och kurser är en direkt utlöpare av den senare postmodernismen, som är direkt vetenskapsfientlig. Alla teorier ska självklart ges utrymme och diskuteras inom högskolan, men ska sådana ideologier få styra verksamheten i vår högskolevärld? Vi menar att det är direkt absurt. Med det sagt ska självklart alla ha samma förutsättningar och möjligheter: män och kvinnor, olika socioekonomiska bakgrunder – det ska inte spela någon roll. Saker som hudfärg eller härkomst ska självklart inte heller spela någon roll. Det här är ju självklara, grundläggande liberala värderingar som vi alla står bakom, gissar jag. Slutligen vill tala lite kort om våra främsta satsningar på budgetområdet. Vi vill satsa extra på kärnenergiforskning, för vi är övertygade om att kärnenergin kommer att behövas om vi ska kunna fasa ut fossila energikällor. Ska vi köra Teslabilar måste vi faktiskt hämta krämen någonstans ifrån. Redan nu börjar vårt elnät bli svajigt och instabilt på grund av att vindkraftverken producerar el med sämre kvalitet. Vi har ett nationellt energisystem som är sammankopplat med omvärlden, men för att få säkerhet och stabilitet i systemet måste vi ha tillräckligt med rotationsenergi, som det kallas. Det ger inte vindkraften tyvärr. Vi vill satsa extra mycket på rymdverksamheten då vi tror att det främjar hela den svenska högteknologiska sektorn. Det ger dessutom en massa spinoff-effekter. Vi vill också gärna se att ligger i framkant när det gäller rymden, taget i beaktande de begränsade resurser som vi ändå har. Vi kan inte riktigt mäta oss med och . Det tror jag att alla förstår. Som allmän inriktning är vi övertygade om att högskoleväsendet måste inrikta sig mer på kvalitet än enbart på kvantitet, vilket är fallet . Allt kan inte bara handla om hur många högskoleplatser vi har, utan det måste också handla om vad studenterna lär sig och att de kan göra något meningsfullt med sin utbildning. Vi avskaffar produktivitetsavdraget i vår budget med föresatsen att dessa pengar inte ska gå till fler platser utan till att höja kvaliteten på utbildningarna genom till exempel mer lärarledd undervisningstid. Dessutom höjer vi det allmänna basanslaget efter samma principer: mer kvalitet, inte mer kvantitet, inom högskolan. 51 (C) replik: Det är alltid intressant att höra anföranden. Jag har haft förmånen att läsa den budget som har presenterat till . Den väcker några frågor hos mig, och jag är nyfiken på att höra hur resonerar. För det första tycker jag och att den fria, nyfikenhetsdrivna forskningen och forskningsintensiteten är viktig. Men föreslår i sin budget minskade anslag till på 100 miljoner. Hur förklarar detta? För det andra: När man presenterar en budget för riksdag är den ens målsättning och vision för vad man själv skulle ha gjort om man hade förutsättningar att få en majoritet för den. Jag konstaterar att det väcker en del frågor när jag läser budgeten, kopplade till den reservation som också har lagt. Där skriver man att för minskade kostnader för administration föreslås en sammanslagning av och samt av och . Detta ger en besparing på 55 miljoner respektive 95 miljoner . Hur ser på möjligheten att genomföra en sådan här sammanslagning på väldigt , som det faktiskt är? Och vad ser han för risker med hur besparingarna kan påverka verksamheterna? 52 (SD) replik: Vi har dragit bort 100 miljoner från för att göra forskningen ännu friare och ger de pengarna, och mer därtill, till högskolorna och universiteten. Vi anser att forskningen då blir ännu friare. Bakgrunden är lite det som jag tog upp i mitt anförande om att vi anser att man inom hum-sam-området nog kan skära ned på de anslag som ger. Mitt anförande handlade just om att det är många områden som är genomforskade och att anslag kanske också ges till forskning där absolut ingen kommer att läsa den färdiga forskningsrapporten. Mycket av den kritik som tar upp i sin bok riktas mot och hum-sam-området. Men det är inga pengar som försvinner från forskningen – absolut inte, inte en krona! De får lite mindre pengar att röra sig med, och de pengarna är i princip två stora anslag om jag räknar rätt när jag tittar på det här. När det gäller sammanslagningen har det varit vår politik länge att vi vill att små lärosäten ska samarbeta administrativt med större lärosäten för att spara in på administrativa kostnader. Nej, det går inte att genomföra det här , men , har tittat noggrant på det här, och vi har tagit fram pengar. Jag har inte det här i minnet – det skulle jag ha haft – men vi har estimerat hur mycket vi skulle kunna spara bara på den administrativa personalen. Det är en försiktig neddragning. Man skulle säkert kunna göra ännu större administrativa vinster, men vi har gått försiktigt fram. Det är klart att det tar än att genomföra det här. Så är det absolut. 53 (C) replik: Tack för svaret, ! Jag tycker att det sista som säger är anmärkningsvärt. Han säger att det inte går att genomföra , men ändå finns det med i budget att de här neddragningarna ska ske för att uppnå det som har som mål. Vi delar inte uppfattning i sak, men jag håller med om att samverkan mellan lärosäten absolut kan bli bättre. När man presenterar ett sådant här förslag för riksdag med så pass kraftiga besparingar och ett förslag på sammanslagningar förväntar jag mig av att det också går att genomföra under det budgetår som man föreslår att besparingen ska göras för att finansiera andra åtgärder som lyfter fram. När det gäller har vi, som jag sa inledningsvis, uppenbarligen skilda uppfattningar. Jag tycker att den fria forskningen från och forskningsintensiteten är en viktig nyckel för att stärka forskningskvaliteten i och därmed driva på utvecklingen. Det är dock inte i motsats till att satsa på ökade basanslag till lärosätena som är en viktig del i forskningssystemet. Det är också en del i den budget som vi debatterar. 54 (SD) replik: En sammanslagning skulle naturligtvis ta tid, och det är självklart möjligt att man inte kan göra fulla besparingar första året. Men vi har låtit utreda det här och har noggrant och väldigt försiktigt beräknat det för att vara seriösa. Man skulle kunna spara mycket administrativ personal på en sammanslagning. Och varför inte lägga de pengarna i förlängningen på undervisning och forskning? Det finns inget egenvärde i att ett jättestort universitet som ligger bort från ett universitet i . Varför kan de inte samarbeta administrativt? Jag tror att det är tre eller mellan städerna, men det vet , som är skåning, bättre än jag. Alltså, det här är resursslöseri. Om kan göra bättre beräkningar, gör det då! Då kanske vi kan lägga fram förslag om sammanslagningar, så kan vi lägga pengarna på bättre saker än ren administration. Just det här med kvaliteten var anledningen till att vi drog bort 100 miljoner från , på hum-sam-området, märk väl. Vi tycker att forskningen på andra områden har jättebra kvalitet. Men här brister det, och vi har sett det år . Jag brukar skumma igenom utlysningar . De brister i kvalitet. Jag tror att kvaliteten höjs om vi för över de här pengarna till enskilda lärosäten i stället. Och blir forskningen faktiskt ännu friare. 55 (S) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik, ledamot . Jag hade absolut inte tänkt göra det, men det går ju inte att låta detta få stå oemotsagt. All forskning ska vara fri så länge den inte heter genusforskning. Då får den definitivt inte vara fri, för då är det någonting fel på den och leder inte någonstans. Alla vi som sysslat med genusforskning – själv sitter jag till exempel i styrelsen för – vet hur oerhört viktig den forskningen är just när det handlar om maktstrukturer och att man oavsett kön, sexuell läggning och andra faktorer ska ha samma rättigheter i samhället som alla andra. Om jag skulle lyfta fram någon forskning är det den som är absolut viktigast. Den vill och bara ta bort helt och hållet. Vid i har vi ett stort projekt som heter . Där kan företagare, väldigt många små bolag, delta och titta på hur de tillsammans kan utmana normer, vilket gör att deras tillväxt ökar. Dessutom har fått pengar från EU:s regionala utvecklingsfond, ganska mycket pengar. Tycker inte och att sådan forskning som utvecklar företagen i är viktig? 56 (SD) replik: Som jag sagt förut här i talarstolen vill och kan vi inte förbjuda någon genusforskning. Däremot ska regeringen inte beordra genusforskning genom regleringsbrev och annat. Vi som riksdag och styrande kan inte förbjuda någon forskning över huvud taget. Men vi kräver att högskolelagen följs. Där står det att all forskning ska bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Jag skulle vilja lägga till sunt förnuft, för det saknas . Om forskningen inte bygger på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet bryter det faktiskt mot högskolelagen. Då kan ju de partier som vill försöka att förändra högskolelagen. Jag tror inte att det är en framgångsfaktor. Vi är inte emot all genusforskning. Låt mig säga klart och tydligt att det finns jättebra och viktig genusforskning, som dessutom bygger på vetenskapliga grunder. Man vill inte upprepa allt man har sagt förut varje gång man går upp i talarstolen. Men det jag kritiserar är den postmodernistiska inriktningen på genusvetenskapen. Som jag sa i talarstolen bryter det mot hela det grundläggande vetenskapliga tänket. Jag har suttit och läst litteratur, och jag bara häpnar över alla märkliga idéer. De hör inte hemma i svensk högskola och strider mot det ni har formulerat i högskolelagen. Det är helt vansinnigt! Däremot är vi för vettig genusforskning, självklart. 57 (S) replik: Det är inte jag utan ledamoten som står och säger att genusforskningen inte bygger på vetenskapliga grunder. Jag tycker faktiskt att det är ganska upprörande. Jag skulle vilja att utvecklar det som han sa i tidigare replikskifte om att man minskar anslaget till på grund av brister i kvaliteten när det handlar om hum-sam. Det är någonting som i alla fall ingen av oss andra har sett, så jag skulle vilja att ledamoten utvecklar det. 58 (SD) replik: Min uppfattning är att det kan bero på att det knappt är några utanför akademin som läser utlysningarna, och då är det ju ingen som ser någonting. Jag håller inte med om allting som skrivit i sin bok. Det finns en hel del som jag inte håller med om, men jag gör det om just det hon skrev om att man bedriver forskning i frågor där forskningsfrågan redan har besvarats gång på gång. Varför fortsätter man att ge anslag till detta? Jag förstår inte det. Dessutom tycker jag att man måste kunna titta på forskningen utifrån. De inom akademin vill att bara de själva ska bedöma varandra – det är ju en sådan kultur. Men här är det ju skattepengar som det är fråga om. Vi måste också kunna titta på forskningen utifrån. Man ser att det finns jättemånga märkliga forskningsrubriker och områden när man kollar igenom listan över utlysningar. Vi måste kunna göra omprioriteringar för att höja kvaliteten på forskningen. Det är ju lite vårt jobb. Vi ska titta på forskningen, på anslag och vad som sker och göra bedömningar, i den mån vi kan. Mycket av detta kan bara bedömas inom akademin, men då är det vår uppgift att skapa självreglerande och självkontrollerande system, så att vi inte kastar ut en massa miljarder på forskning som inte leder någonstans och aldrig kommer att leda någonstans. Med detta sagt är det svårt att veta exakt vilken forskning som kommer att slå igenom. Vår uppgift är också att försöka höja kvaliteten på forskningen. 59 (V): En stor del av budgeten för forskning ska vi fördela och debattera med anledning av den forskningspolitiska propositionen. Den skulle enligt planen ha presenterats men kommer i stället i slutet av – lite grann som en julklapp till oss ledamöter så att vi inte ska vara sysslolösa under jul- och nyårshelgen, nu när vi inte kan umgås med nära och kära. hade i stort sett samma förslag till anslag för forskningen som regeringen och avser att förtydliga forskningspolitiken och hur anslagen ska fördelas i vår följdmotion med anledning av propositionen. En skillnad som vi redan nu vill tydliggöra är vikten av forskningsmedel till forskning utan djurförsök. driver ett 3R-center, ett center som hade finansiering fram till . Begreppet 3R står för replace, det vill säga ersätta, reduce, det vill säga begränsa, och refine, det vill säga förfina, och innebär att djurförsök ska ersättas eller begränsas. finns det en majoritet i för att 3R-centret ska fortsätta verka; hade dock i sitt budgetförslag med en utökning. 3R-centrets roll är bland annat att vara en samlande arena för kunskap och samarbete om 3R-frågor både i och inom EU. Centret bidrar till att sprida kunskap om hur man kan forska utan djurförsök eller minimera djurens lidande. Men ska man kunna sprida kunskap måste ju kunskapen finnas där, och den behöver öka. Från sida menar vi därför att det behövs mer forskning om hur man ska kunna forska utan djurförsök. Vi föreslog därför i vår budgetmotion en fördubbling av anslaget till för att finansiera forskning och utveckling av alternativa metoder till djurförsök, något som verkligen behövs. ökade antalet platser på universitet och högskolor kraftigt. Tyvärr har också avhoppen från utbildningarna ökat kraftigt denna höst. Flera lärosäten har rapporterat om att antalet avhopp är betydligt större än vad som motsvaras av utökningen. Vid ökade till exempel antalet antagna , men antalet avhopp har ökat jämfört med . I ökade antalet antagna , men avhoppen har mer än fördubblats. som fler antagits till våra lärosäten har det varit svårare att studera när mycket av studierna har fått skötas digitalt. Det är naturligt med en del avhopp; det kan handla om jobberbjudanden, felval och ändrade privata förhållanden. Men det är oroande med denna stora ökning av antalet avhopp. Avhoppen kostar samhället miljarder, och den som hoppar av har kvar sina studieskulder. Avhoppen resulterar också i tomma platser på utbildningar som verkligen behövs. I budgetmotion hade vi flera förslag som skulle kunna minska antalet avhopp från högskoleutbildning. Vi har föreslagit en kraftig satsning på studentkårerna, både för det studiesociala arbetet och för att stärka det studentfackliga arbetet. Studentkårernas arbete är viktigt för studenternas välbefinnande och därmed också för deras möjligheter att klara sina studier. En annan av våra satsningar är att höja ersättningen per student med . En sådan höjning skulle höja kvaliteten på utbildningarna och öka möjligheten att stödja dem som behöver stöd för att genomgå en högskoleutbildning. Tyvärr brister både det pedagogiska stödet och det extra stödet. Jag tror på en breddad rekrytering och på att alla ska ha möjlighet att studera på högskolan. Men då måste vi ha en högskola som har resurser och möjlighet att ta emot studenter med skiftande bakgrund och erfarenhet. Om fler ska våga söka en högre utbildning och rekryteringen ska kunna breddas måste stödet till studenter med funktionsnedsättning byggas ut. Därför utökar vi också stödet till Specialpedagogiska skolmyndigheten, som beviljar stöd till studenter med funktionsnedsättning. I vår motion, som ska behandlas , kommer vi att lägga fram ytterligare förslag om stöd till dessa studenter. är det få funktionsnedsättningar som ger rätt till anpassade högskoleprov. Personer med funktionsnedsättning och diabetiker kan få anpassade provsituationer, men de kan inte garanteras detta. För att fler ska få rätt till anpassade högskoleprov och anpassade provsituationer ökar vi också UHR:s budget för högskoleprovet i denna del. Personer med funktionsnedsättning är underrepresenterade bland dem med högre utbildning och bland dem med gymnasieexamen. Alla ska ha likvärdiga möjligheter att göra högskoleprovet – allt annat är diskriminerande. Alla barn som drömmer om att dansa, spela teater eller lära sig spela ett instrument ska ha möjlighet att göra det. Vi är inte där . finns det många barn som inte har råd på grund av föräldrarnas ekonomi. Risken finns att ännu färre barn kommer att få möjlighet att gå i eftersom det råder så stor brist på kulturpedagoger. Kulturskoleklivet är en del av den nationella satsningen på och syftar till att utbilda fler pedagoger. Detta för att kunna korta köer och ersätta alla dem som går i pension . har också beslutat om denna satsning, och i budgeten och framåt fanns 40 miljoner avsatta för fler utbildningsplatser. Dessa 40 miljoner fick inte plats på den servettskiss som beslutade om 2018. Regeringen har sedan valt att inte tillföra de medel som och KD tog bort utan nöjer sig med en halvering av den satsning som beslutades när regeringen samarbetade med . För är kulturen viktig, och i vår budget föreslår vi en ökning av anslaget med jämfört med regeringen. Jag kan bara beklaga att regeringen och dess samarbetspartier väljer att inte satsa på och framtidens kulturskapare. hade jag tänkt sluta, men eftersom jag saknar replikrätt måste jag ändå som ett tillägg få framhålla genusvetenskapens vikt för kunskap om och förståelse för hur kön och genus påverkar samhället och människors möjligheter. I övrigt, herr ålderspresident, hänvisar jag till särskilda yttrande och avstår från ställningstagande om budgeten då vår rambudget fallit. 60 (KD): Kvalitet och excellens ska vara ledande inom högre utbildning och forskning. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap.