prot · H80938 · 2020-11-19 00:00:00 — Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , justitie- och migrationsminister , försvarsminister och finansminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 2 (M): befinner sig i ett mycket allvarligt läge när det gäller rättsstaten. Sprängningar och skjutningar ökar. Gängkriminaliteten biter sig fast. Människor upplever att rättsstaten inte längre har kapacitet att bekämpa kriminaliteten eller förmåga att skapa rättvisa. Jag förstår att människor är uppgivna, men det går att bryta den negativa trend som befinner sig i. Då krävs dock rätt politik. vill bland annat se visitationszoner, anonyma vittnen, utvisning av fler utländska medborgare, avskaffande av ungdomsrabatten för unga lagöverträdare och dubbla straff för gängkriminella. För alla dessa åtgärder finns ett starkt stöd hos svenska folket. Det visade en mätning från Novus . Min fråga till justitieminister är därför: Varför vidtar ministern inte dessa åtgärder? 3 Justitie- och migrationsminister (S): Det enkla svaret är att vi vidtar fler åtgärder än vad någon annan regering har gjort vad gäller att bekämpa och förebygga brott. Under mina i har vi gjort en lång rad straffskärpningar; jag tror det handlar om ett femtiotal. Vi har gjort en mycket stor satsning på polisen. går 600 poliser ut från polisutbildningarna. går ytterligare 1 400 poliser ut från bland annat de två nya polisutbildningsorterna . Vi startade ju nya polisutbildningar där . Den första kullen kommer alltså ut . Vi har gjort stora satsningar på kameraövervakning. Vi har också gjort stora satsningar på att utveckla polisernas verktyg, bland annat hemlig dataavläsning liksom nya häktningsmöjligheter. Detta har gjort att vi fyller upp både häkten och anstalter. Vi kommer att fortsätta med dessa stora satsningar framöver för att bekämpa brott. Människor har helt enkelt rätt till trygghet alldeles oavsett var i de bor. 4 (M): Varje gång man frågar justitieministern vad han tänker göra för att bryta den negativa utvecklingen i talar han nöjt om vad som redan har gjorts. Men jag tror inte att det finns någon annan än regeringen och justitieministern som är nöjd och tycker att det som görs är tillräckligt för att bekämpa gängkriminaliteten som just nu biter sig fast i . Jag måste därför fråga en gång till: Avser ministern att vidta de åtgärder som det finns en majoritet för bland svenska folket för att stävja kriminaliteten? 5 Justitie- och migrationsminister (S): Det är en sak att kunna redovisa de mycket massiva åtgärder som vi har gjort men sedan ändå kunna säga att vi inte är nöjda med det; vi måste fortsätta. Det var precis därför regeringen lanserade det vi kallar 34-punktsprogrammet. Det är ytterligare en lång rad åtgärder för att förstärka brottsbekämpningen. Det innehåller bland annat skärpta straff i samband med gängkriminalitet men även utvecklade verktyg för polisen och annat. ska vi även se till att bli bättre på att förebygga brott. Detta arbete, fru talman, kommer vi att fortsätta med . 6 (SD): För en stor del av dagens 65-åringar kommer arbete inte att löna sig. De kommer inte ens med det nya pensionstillägget att få mer i pension än de invandrare som kommer till och som inte har arbetat en enda dag och inte bidragit med en enda krona till vår gemensamma skattekaka. Beräkningar visar att tre av fyra pensionärer kommer att få en pension som är sämre än grundskyddet, trots det nya tillägget och den aviserade skattesänkningen. Det är vad regeringen tycker att våra svenska pensionärer är värda. får invandrare det bättre. Det är en skymf, ett stort svek och ett straff för ett hårt arbete. Min fråga till finansministern är: Varför prioriterar regeringen invandring framför de svenska pensionärer som har betalat skatt under ett långt arbetsliv i ? 7 Finansminister (S): Om jag var sverigedemokrat skulle jag vara lite försiktig med att tala om skymf och straff för våra pensionärer. har ju två gånger här i kammaren tryckt på knappen för att stoppa förslag om att ta steg för att sluta den orättvisa skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare. Regeringen, däremot, värnar pensionärernas trygghet och deras ekonomi. Det gäller både att det ska finnas god äldreomsorg och bra sjukvård för våra äldre och att de ska ha tillräckligt mycket i plånboken. Genom regeringens budget får därför nio av tio pensionärer antingen ökade pensioner eller sänkt skatt . Men detta är bara början. Vi vill fortsätta att stärka pensionärernas ekonomi via flera olika åtgärder. Det handlar både om pensionstillägget och om att långsiktigt stärka pensionssystemet så att det lönar sig att arbeta. Det ska alltid ha lönat sig att arbeta. Vi måste därför stärka pensionssystemet. 8 (SD): Att vara skattebetalare och sedermera pensionär i Socialdemokraternas är som att agera kassako för att finansiera någon annans fina kalas medan du själv bara har råd med en skorpa. Faktum kvarstår: Invandrare som aldrig har bidragit till oss kommer att ha det bättre än de som har slitit ett helt liv för vårt lands välstånd. Jag ställer frågan så här: Tycker finansministern att detta är rimligt? 9 Finansminister (S): har noll trovärdighet när de talar om pensionärer som kassakor. De har ju röstat nej till skattesänkning för pensionärer. De har här i kammaren tryckt på knappen för att rösta mot våra förslag om att sluta den orättvisa skatteklyftan. Dessutom är det lögn. Pensionärer får det inte sämre än invandrare. Garantipensionen är tvärtom högre än det äldreförsörjningsstöd som invandrade pensionärer får. Barns rättigheter i vårdnadstvister 10 (C): drabbas barn av onödiga vårdnadstvister. Det är tvister som hade kunnat undvikas om det funnits mer kunskap om hur man samtalar med barn, om de hade haft möjlighet att göra det utan vårdnadshavares närvaro och om man haft fokus på samarbete i stället för oförmåga till samarbete. kom utredningen barnet! som ministern har utlovat en proposition om . Den har inte kommit, utan man hänvisar nu . Utredningen har en del bra förslag även om jag ser behov av fler steg. Barn drabbas vidare av att inte ha två föräldrar och vårdnadshavare vid födseln på grund av omoderna regler i . Även när det gäller föräldraskapspresumtion fanns en proposition som utlovats , men den är uppskjuten . Min fråga till minister är: När ska regeringen ta barns rättigheter på allvar genom att sätta dem först i rummet, agera för att minska vårdnadstvisterna och se till att det blir enklare att få två vårdnadshavare? 11 Justitie- och migrationsminister (S): Regeringen sätter alltid barns intressen och barns behov i första rummet. När det gäller Se barnet!, den utredning som kom 2017, har vi jobbat med lagförslagen, och vi fortsätter att göra det. Vi kommer, som jag bedömer det , att kunna lägga fram lagförslag och därefter en proposition. Vi hade tänkt göra det , men man måste förstå att en hel del av våra resurser på har varit uppknutna till att lösa en del frågor som har med coronakrisen att göra. Det gör att vi har fått skjuta en del processer framåt några månader och kanske till och med . Men det här är en fråga som vi prioriterar nu i departementet, och vi kommer som sagt att lägga fram lagförslag om detta . 12 (C): Jag tackar ministern för svaret. Jag hoppas verkligen att de här propositionerna kommer , eftersom de blivit skjutna . kom dessutom en utredning som visade vad som behöver ändras i svensk lag för att ska fungera i svensk lagstiftning. Min följdfråga är, utifrån den utredningen: Ska barn behöva vänta på att få åtnjuta sina rättigheter att komma till tals, bland annat vad gäller vårdnad, boende och umgänge? 13 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, självklart inte. Det besked som jag lämnar är det som gäller. Vi kommer att kunna gå fram med ett lagförslag till Lagrådet och därefter lägga fram en proposition . Jag tycker att det är angeläget att få en del av de här frågorna lösta. Det finns nämligen i den utredningen en hel del bra förslag som jag verkligen vill ha fram. Därför är detta arbete nu prioriterat i . 14 (V): Trots att vi har världens mest extrema utbildningssystem, där skolan blivit en marknad och där barn och elever ses som kunder, står en S-ledd regering ofta passiv i frågan om kommersialiseringen, detta på grund av januariavtalet. Välfärdstjuvarna som äger Internationella Engelska Skolan, och andra riskkapitalägda skolföretag fortsätter därmed att skövla mångmiljonbelopp på bekostnad av barn, elever och personal. Det har gått så långt att uppgifter om dessa skolor anses vara affärshemligheter, vilket borde få alla att bli bekymrade och förbannade. Därför har vi i lagt fram ett förslag om ett utskottsinitiativ om offentlighetsprincipen. Vi anser att det ska råda total transparens när det gäller vad som försiggår på dessa skolor. Jag undrar var regeringen står i frågan om offentlighetsprincipen, . Den nämns nämligen inte i januariavtalet, så regeringen kan inte hänvisa till att den inte får driva frågan för , som den brukar göra i andra frågor. 15 Utbildningsminister (S): Socialdemokraternas partipolitik står inte till svars här i talarstol under frågestunden. Men jag ska ändå gärna och med stolthet säga att det socialdemokratiska arbetarepartiet har varit motståndare till att vi saknar offentlighetsprincip i friskolan. Det är därför vi i regeringsställning har sett till att ta fram lagrådsremisser och förslag som syftar till att man ska kunna genomföra en offentlighetsprincip även i friskolan. Vi hade tidigare stöd av de borgerliga partierna i den så kallade . , fru talman, är vi i ett annat läge. Jag kan konstatera att den kammare som ska stifta de lagar som efterfrågar inte visat sig särskilt intresserad av att genomföra en offentlighetsprincip. Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna ta steg framåt för att se till att den svenska skolan blir en gemensam bildningsinstitution och inte en tjänst på marknaden vilken som helst. Men det, fru talman, kräver att vi får ett samtal i och kan komma överens. 16 (V): Jag tackar ministern för svaret. I en enkät som gjordes av tidningen visade det sig att det enbart är två partier i riksdag som motsätter sig en offentlighetsprincip, nämligen och . när lägger fram utskottsinitiativet undrar jag: Kommer regeringen och regeringspartierna att stötta ett utskottsinitiativ om offentlighetsprincipen om det finns en majoritet i i denna fråga? 17 Utbildningsminister (S): förväntar sig dessutom att jag ska redogöra för övriga partiers ståndpunkter under frågestunden. Socialdemokraterna och regeringen vill se att skolan utvecklas till en gemensam bildningsinstitution. För att vi ska kunna genomföra lagstiftning måste vi ha stöd i . Jag hoppas att vi ska få stöd för ett antal angelägna lagstiftningsprodukter som kan vara på väg. Det handlar om gemensam antagning och de skolköer som jag tycker är väldigt orättvisa. Jag hoppas på ett konstruktivt samarbete med i dessa viktiga frågor. 18 ACKO ANKARBERG (KD): , efter att pandemin slagit till, införde regeringen efter krav och påtryckningar från ett stöd baserat på omsättningstapp, det så kallade omställningsstödet. Stöd erbjöds för fasta kostnader till företag som hade minst 30 procents omsättningstapp, en gräns som sedan justerades till . när smittspridningen ökat kraftigt och restriktioner och rekommendationer förstärkts drabbas företag åter av en snabb nedgång i ekonomin. kan företagen förväntas vara i sämre skick än , då många nu har slut på de tidigare upparbetade marginaler som man nyttjat. Är finansministern därför när stödet nu förlängs beredd att åter sätta gränsen till 30 procents omsättningstapp för att undvika konkurser och uppsägningar? 19 Finansminister (S): Regeringen har vidtagit historiskt stora åtgärder för att stötta och leda genom krisen. Det handlar om att säkra resurser till sjukvården och äldreomsorgen, så att vi kan ta hand om dem som blir sjuka. Det handlar om att stötta dem som blir av med jobbet med både bra a-kassa och utbildning. Det handlar också om att rädda svenska företag och svenska jobb genom krisen. Där har korttidspermittering varit viktigt och gjort att tusentals människor som annars skulle ha blivit arbetslösa nu i stället kan vara korttidspermitterade. Vi har också ett omställningsstöd för att stötta företag som tappar många kunder men ändå står med fasta kostnader, så att de ska kunna övervintra. Vi tittar nu med anledning av de nya restriktionerna på vilka ytterligare stöd som behövs för företagen. Där utesluter jag inga åtgärder. Vi tittar nu på vad som är den lämpligaste utformningen. Jag ser fram emot att föra en fortsatt konstruktiv dialog med partier på det sätt som vi gjort . 20 ACKO ANKARBERG (KD): Det är historiska åtgärder, men det är också en historisk pandemi. Vi har aldrig råkat ut för en sådan tidigare i modern tid. Det är klart att åtgärderna måste vara utöver allt annat. Men när man nu presenterar restriktioner och rekommendationer som är bra – vi behöver dem för att hantera smittan – borde det också komma ett paket av åtgärder för att ge trygghet och stöd till alla som ordnar jobb genom sitt företagande. Jag är glad över det positiva beskedet från finansministern . Vi ser fram emot att få ett omställningsstöd som bättre säkrar företagandet. 21 Finansminister (S): Det är inte bara viktigt att företag får besked om stöd efter att vi kommit med restriktionerna. Det var till och med så att vi kom med besked om ytterligare stöd innan vi gick ut med restriktionerna, så att företagen skulle ha den tryggheten redan när vi kom med de hårda restriktionerna. De visste att vi förlänger korttidspermitteringen fram till . De visste att vi kommer att förlänga möjligheterna till anstånd med skatterna. Det var också så att vi förlängde omställningsstödet , . Där lämnade vi faktiskt viktiga besked redan innan vi gick ut med restriktionerna, och syftet var att skydda svenska företag och svenska jobb. 22 (L): Jag vill återigen lyfta fram frågan om arbetsmiljön för lärarkår. Redan före pandemin försökte vi uppmärksamma detta akuta problem. Ungefär 40 000 lärare har lämnat yrket. Det motsvarar nästan dagens lärarbrist, som drabbar både förskolan och skolan och som gör att befintliga lärare som är kvar i verksamheten får jobba ännu mer. Därför har vi från Liberalerna drivit på för att ta bort dubbelkommandot genom att förstatliga skolan, för att minska lärarnas administrativa börda och för att höja läraryrkets status. När det gäller den administrativa bördan och uppdragen blir det ännu mer aktuellt i dessa tider, under pandemin, att säkra en arbetsmiljö som gör att lärarna kan hålla och klara av sitt uppdrag. Min fråga till utbildningsminister är vilka åtgärder för att underlätta lärarnas vardag man är på väg att avisera. 23 Utbildningsminister (S): Jag tackar för denna väldigt viktiga fråga. Vi är vana vid att tala om att är i ett ansträngt läge. Vi är vana vid att hylla de hjältar som arbetar i vården och omsorgen. Men jag vill ta tillfället i akt att hylla alla dem som sliter hårt i vår svenska skola, i vår svenska förskola, inom vuxenutbildningen och inom alla andra utbildningsformer. Det är ett mycket ansträngt läge, och det är mycket stora insatser som görs. Vi vet, fru talman, att det förhållandet att vi håller skolan öppen i ger våra barn och elever bättre möjligheter än vad de annars skulle ha haft att lära sig mycket men också att få en trygg barndom och en uppväxt där de kan ha välbefinnande och trygghet och därmed leva ett bättre liv framöver. Vi är all personal i skolan stort tack skyldiga. För att häva lärarbristen krävs det stora insatser. Jag ser att jag måste återkomma till i mitt sista inlägg om vilka åtgärder som vi planerar. 24 (L): Den viktigaste faktorn bakom att så många lärare lämnar yrket är just brister i arbetsmiljö och villkor. Liberalerna har bland annat presenterat ett förslag om att införa nationell prioriteringslista. Där går staten i denna extraordinära situation in från myndigheter och regering och säger vad som gäller för uppgifterna. Det gäller till exempel utvecklingssamtal, vissa dokumentationskrav samt återrapporteringskrav till och Skolinspektionen. Det är sådant som vi kan avvakta med. Kommer regeringen och utbildningsministern att lägga fram ett sådant förslag? 25 Utbildningsminister (S): I denna hårt ansträngda situation satsar vi på många saker. Mycket gör vi tillsammans med Liberalerna och . Jag talar om lärarassistenter och ökade satsningar på kompletterande pedagogisk utbildning. Det är en satsning som blir alltmer angelägen i den tid vi nu lever i när så många blir arbetslösa och kan tänka sig att växla över. Vi ser också att fler söker till lärarutbildningarna, vilket är otroligt positivt. Men handen på hjärtat, ska läraryrket på riktigt öka i attraktivitet måste lärarna själva känna att deras yrke är attraktivt. Det är vad vi strävar efter i regeringen, i gott samarbete med och Liberalerna. Förebyggande åtgärder mot ungdomsbrottslighet 26 SERKAN KÖSE (S): Min fråga går till justitieminister . Att komma till rätta med gängkriminalitet och annan brottslighet kräver åtgärder mot brotten men också mot brottens orsaker. De brottsförebyggande och återfallsförebyggande insatserna hamnar ibland i skymundan i den politiska debatten. Men de är förmodligen de viktigaste för trygghet och säkerhet och för att samhället ska hålla ihop. En genomförd undersökning av Novus, som nämndes tidigare, visar att stödet i befolkningen är stort för förebyggande åtgärder. Nio av tio tycker att sådana åtgärder är viktiga för att bekämpa kriminalitet. Jag vill därför fråga justitieminister : Vilka åtgärder ser regeringen som de viktigaste när det gäller att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet? 27 Justitie- och migrationsminister (S): Svenska folket är klokt. Jag såg också att det finns en förkrossande majoritet av svenska folket som säger att det inte bara räcker med de brottsbekämpningsinsatser som vi nu gör. Vi måste också förebygga brott. Det handlar om att se till att exempelvis bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen. gör vi väldigt mycket för brottsbekämpningen. Det vet alla. Det är fler poliser, mer kameraövervakning, straffskärpningar, många fler i häkte, anstalter och så vidare. Det som är viktigt är att kommunerna kan svara upp för de stora statliga insatser som vi nu gör så att kommunerna satsar på sina delar. Det gäller sådant som rör skola, socialtjänst och fritidsverksamheten. Det gäller särskilt nu när kommunerna har en väldigt stark ekonomi. Jag tror att kommunsektorn går med ett överskott på nästan 40 miljarder, kanske till och med mer. Använd nu de pengarna till att förebygga brott genom att till exempel satsa på skola, socialtjänst och fritis! Det tycker jag är den uppmaning som ska gå härifrån. 28 SERKAN KÖSE (S): Tack, justitieministern, för svaret! Brottsligheten utgör ett hot mot hela det demokratiska samhället och ska bekämpas med alla medel. Det är när tron går förlorad som gängen och våldet blir ett alternativ för väldigt många unga. Precis som justitieministern nämnde ska vi bekämpa brotten men också brottens orsaker. Därför vill jag fråga justitieministern: Vad behöver man göra mer för att vi ska bekämpa gängkriminalitet ? 29 Justitie- och migrationsminister (S): Om vi talar om förebyggande arbete tror jag att det på kort sikt handlar mycket om socialtjänstinsatser. Där man kan gå in och se att när ungdomar är på väg att hamna i kriminalitet gäller det att man gör de omhändertaganden som man behöver göra. På lite handlar det om sådant som att det ska finnas en bra skola alldeles oavsett var eleverna bor landet och att det till exempel finns fritidsverksamhet också för barn till arbetslösa. Jag har sett att en del kommuner inte ens vill bistå med och klarar av det. Återigen: Kommunsektorn måste nu svara upp mot de stora statliga insatser vi gör så att vi bryter nyrekryteringen till brottslighet. 30 (MP): Två av tre friskolor i storstäderna har inte en enda nyanländ elev. Samma siffra för de kommunala skolorna är . Den enorma uppdelningen av elever baserat på vilken bakgrund de har är inte bara skadlig för de nyanlända elevernas möjlighet att lära sig svenska språket. Den hotar i förlängningen vår möjlighet att se till att barn växer upp med en tillit till varandra i samhället. På har av barnen svenska som modersmål. Barn till arbetslösa har inte rätt till fritidshem när skoldagen är slut. Vilka åtgärder kommer utbildningsminister att vidta för att motverka denna skolsegregation? Det är en skolsegregation som pekar ut som en av största utmaningar för ekonomisk utveckling. 31 Utbildningsminister (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Vi ser att de svenska elevernas kunskapsresultat stiger i flera internationella kunskapsmätningar. Vi ser också att siffrorna över behörighet för vidare studier ökar. Men vi ser att den statistik som finns över skolsegregation bara förvärras för varje mätning. Ska vi fortsätta att höja elevernas kunskapsresultat och se till att vi har ett samhälle som håller ihop måste vi bryta skolsegregationen. Regeringen har ett flertal förslag på bordet som är utskickade på remiss. Det handlar bland annat om att se till att skaffa ett gemensamt antagningssystem så att ingen kan plocka russinen ur kakan. Det handlar om att se till att skolvalet kan ske på ett sådant sätt att elever får en möjlighet att söka till skolor som är mer rättvis och mer likvärdig. Det handlar också om att se till att slopa den otroligt orättvisa kö som är en segregationsmaskin i dagens skola. 32 (MP): Jag vill tacka för svaret! Det är inte nog med att vi sorterar våra barn efter bakgrund. Vi ger skolor som har många barn med stora behov sämre utbildade lärare. Det gäller ända från förskolan och uppåt. Den pedagogiska segregationen är ett stort hinder i att se till att varje barn kan uppnå kunskapsmålen för svensk skola. 33 Utbildningsminister (S): har alldeles rätt. Vi har också en pedagogisk segregation. De lärare och förskollärare som har längst erfarenhet och högst utbildning finns i de skolor och förskolor där behoven är som minst. har vi lyckats bra med att hitta sätt att kompensera för den bristande likvärdigheten i skolan. Men är det att vi i den här kammaren tillsammans tar klivet och stärker likvärdigheten också genom att motverka den segregation som tyvärr härjar i den svenska skolan. prioriteringar i det europeiska säkerhetssamarbetet 34 (M): I EU händer det väldigt mycket just . Jag tänker främst på den nya strategiska kompassen. Det är ett strategiarbete som syftar till att ge en tydligare inriktning för EU:s säkerhetspolitiska prioriteringar såsom krishantering, motståndskraft, förmågeutveckling och partnerskap. Arbetet har inletts under det tyska ordförandeskapet och kommer att avslutas under det franska. ska en första hotbildsanalys presenteras. har redan presenterat sina prioriteringar i det arbetet. Regeringen har tyvärr varit alltför senfärdig när det gäller att driva tydliga svenska prioriteringar inom det europeiska försvars- och säkerhetssamarbetet. Min fråga till försvarsministern är: Vad har den gjort för att på ett tidigt stadium vara med och påverka inriktningen i detta viktiga arbete? 35 Försvarsminister (S): Den strategiska kompassen handlar om att sammanfatta och ge en helhetsbild i perspektiv över de utmaningar som EU står inför. Här handlar det om hur vi genom olika typer av åtgärder kan stärka vår förmåga att bli mer hållfasta och hållbara . Det är områden som handlar om krishantering. Det handlar om hur vi tillsammans i kan bidra till att stärka nationernas möjlighet att utveckla sin militära förmåga. Det handlar om våra samarbeten, och framför allt handlar det om att få ett starkt . I den här debatten deltar regeringen, och i det här utvecklingsarbetet deltar regeringen.