prot · H80914 · 2020-09-24 00:00:00 — Det är som har regeringens uppdrag att planera, prioritera och genomföra åtgärder. Jag förutsätter att ser allvarligt på frågan och arbetar för en tillförlitlig förbindelse över . 32 (M): Tack för svaret, infrastrukturministern! Jag är såklart väl medveten om att frågan hanteras av och att den hanteras regionalt, men när saker inte fungerar som de ska ute i landet behöver vi lyfta dem ett snäpp – – och det är precis vad jag har gjort . Det är nämligen inte en påringning jag har fått, och det är inte två; det är många, både via telefon och mejl. Budskapet har varit att det inte fungerar. Sommaren som har gått var inte heller den första sommaren som det inte fungerade. Detta är absolut en infrastrukturfråga, men jag tycker att det är en fråga som har många fler bottnar än bara infrastrukturen. Frågan landar även i stad–land-perspektivet. Den landar i trygghetsperspektivet, den landar i det näringspolitiska perspektivet och den landar i det miljö‑ och klimatmässiga perspektivet. När det gäller stad–land-perspektivet tror jag att människor på landsbygden tyvärr ofta känner sig lite bortglömda numera. När det uppstår ett problem som detta på landsbygden känner man sig verkligen bortglömd. Hade samma sak hänt i en tätort hade det blivit ett helt annat ramaskri av det hela, och problemet hade förmodligen åtgärdats . Det hade framför allt inte tillåtits att vara ett problem . Det finns ett trygghetsmässigt perspektiv, herr talman, i och med att människor inte vet hur de ska transportera sig eller komma till sina jobb. De vet inte hur det blir med deras pendling eller deras företagande. De vet inte vilka tider som gäller eller hur långt de ska färdas. Det finns ett näringspolitiskt perspektiv – i detta läge när det gäller jordbrukare. kanske jordbrukare är beroende av detta eftersom de har mark på båda sidor sundet. Det ställer till oerhörda problem i deras näringsutövande. Det ställer till lönsamhetsproblem när någon behöver ta omvägen runt hela i stället för att ta sig rakt över. Detta är jordbrukare som redan är väldigt hårt ansatta av lönsamhetsproblematik. Det finns också ett miljö- och klimatpolitiskt perspektiv här. Statistik visade att ungefär 500 bilar använder den här leden. Detta är 500 bilar som, om de inte kan använda färjan, behöver transportera sig extra. Det innebär extra vägsträcka . Det är ju ganska mycket. Känn på den siffran – ! Det är ganska mycket för den här färjan när den inte fungerar. Därför menar jag, herr talman, att en sådan här fråga landar i så mycket mer. Den landar framför allt i stad–land-perspektivet. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att få debattera frågan med en infrastrukturminister som jag vet också värnar om landperspektivet och som inte stirrar sig blind på stadperspektivet. Därför skulle jag helt enkelt vilja höra ministern problematisera lite kring de frågor som jag precis har lyft upp. Detta är ju en färja, men vi har många sådana här färjor i . På vissa platser kanske det inte ens finns ett alternativ med biltrafik och att ta en omväg, utan man har bara den här färjan. Detta är någonting som vi måste få att fungera . Det får inte finnas problem sommar . 33 Infrastrukturminister (S): Precis som värnar jag verkligen om att ska hålla ihop mellan stad och land. Det är ett av skälen till att vi i budgeten nu gör en extra satsning med öronmärkta resurser för vägunderhåll till just landsbygden – detta behövs. Jag minns när vi tog fram den nationella planen, där de till vägunderhåll redovisades. Då var det en ordentlig utökning. Men det finns ändå – och detta är viktigt att komma ihåg – en risk att vi kan få en försämring av det svenska vägnätet. Detta är skälet till att vi från regeringens sida valt att i budgetarna återkommande skjuta till resurser – de så kallade potthålspengarna – för att säkra vägstandarden. I det inkluderar vi också färjorna. Skälet till att det är extra viktigt när vi tittar på färjorna framöver – och här tycker jag att argumenterar väl – är att detta inte bara görs utifrån ett tillgänglighets- och trygghetsperspektiv, utan det finns också en tydlig klimataspekt. Vi har ju som ambition att se till att bli världens första fossilfria välfärdsland. Därför pågår nu ett program där färjorna byts ut och där driften elektrifieras där detta är möjligt. Att staten går före med att klara omställningen är ett sätt att säkra den statliga infrastrukturen. Ju fler som ställer sig bakom resurser för att stärka infrastrukturen, desto bättre. Det behöver göras lika satsningar och bra satsningar i hela landet. Jag kommer själv från , som är ett samhälle med 800 invånare, och vet mycket väl betydelsen av att det är bra kvalitet på vägarna. Men jag vet också hur det är när det inte fungerar, och därför kan jag mycket väl förstå den frustration och ilska som finns hos folk när det inte fungerar med färjeförbindelsen. Precis som säger är det förstås än värre på ställen där det inte finns en alternativ förbindelse. Det har vi också råkat ut för, och det är därför har ganska strikta regler när det gäller att det inte får bli många dagar med uppehåll innan man agerar och innan man är beredd att ta ansvar för att säkerställa trygga förbindelser. Jag vet att det pågår en dialog mellan kommunen och , och förutsätter att arbetar hårt på att säkerställa att det återigen blir en trygg förbindelse utan avbrott. 34 (M): Väl resonerat, infrastrukturministern! En annan anledning till att jag valde att ta upp denna fråga är att signalerna från varit lite för klena, eller för dåliga. Jag fick signaler från lokalpolitiker i och även från regionen i om att de har försökt att lyfta problemet med , men hänvisar till att man inte vill ha digitala möten. Detta blir ju lite löjeväckande i en sådan här fråga. Dessa kontakter togs mitt , och färjan stod still mycket . Jag och ministern tvistar lite om hur mycket, men den har stått still mycket. När man tar kontakt med berörd myndighet och kanske får nonchalanta svar är det ännu viktigare att vi lyfter upp frågan till ett högre plan. Vi ska inte styra myndigheter, men vi måste förstå att det ibland fungerar dåligt med kommunikationen. När det gör det blir människor lidande. Jag har fått signaler om att det har stått still under den här sommaren. Detta är mitt i skördeperioden och när det är som mest tryck på turismen i dessa områden. hade vi, som sagt, stora stillestånd på den här färjan. Hur ska vi ta oss vidare från detta? Det är en fråga som vi måste lyfta upp, förstå och faktiskt ta tag i. Det är ju bra att sätta till pengar, som ministern säger, så att det finns medel. Men kan det vara så att det finns något systemfel någonstans när vi ser problemet återupprepas gång på gång? Tycker man kanske inte från myndighetens håll att det här är så viktigt? Och hur får vi i så fall ned signalen från högsta nivå att det är viktigt, så att människor inte behöver gå runt och vara oroliga för att detta problem ska återupprepas? 35 Infrastrukturminister (S): Jag har inte fått intrycket att på något sätt skulle nedprioritera detta. Min erfarenhet av är att man när det sker störningar i trafiken snabbt är framme och agerar och hittar lösningar. Hur det var i just detta fall, mitt , känner jag inte till, men utgångspunkten är naturligtvis att har i uppdrag att säkerställa att vi har en väl fungerande infrastruktur och att trafiken ska kunna flyta. Jag tror att utmaningen när det gäller det statliga färjerederi vi har för den här typen av färjetrafik kommer att vara att klara av utbytet till moderna färjor. Jag tror att snittåldern på färjorna ligger en bit , så här ligger ett uppdrag att skapa utrymme för att successivt byta ut dem – inte bara av klimatskäl, som vi var inne på, utan också av driftssäkerhetsskäl. Detta uppdrag har . Resurserna har vi ställt till förfogande, och det finns dessutom ett tydligt regelverk. Jag förutsätter, återigen, att nu tar sitt ansvar och säkerställer att vi har trygga förbindelser och att man agerar snabbt för att det ska vara så. 36 (M): Vi hade ett längre stopp . Jag ser i papperet framför mig att färjan var inställd på grund av tekniskt fel. inträffade också ett propellerhaveri. – – inträffade ett tekniskt fel. Jag vet att färjan har ställts in på grund av dimma. Det kan finnas många anledningar till att en färja står still, och det kan väl accepteras att en färja står still någon dag eftersom det finns problem. Men det får inte hända upprepade gånger, vilket har skett i detta fall. Hur ser det ut med kapaciteten för utbytesfärjor eller lånefärjor? Har man någon kapacitet i att flytta runt färjor för att lösa problemen när de uppstår under en så viktig tid som det var ? Det skulle jag vilja veta. Som avslutning vill jag säga att det känns bra att ministern ser allvaret i detta och tar tag i frågan och tar den framåt. Ministern sa i sitt svar att han förutsätter att ser allvarligt på frågan, och jag förutsätter att även ministern ser allvarligt på frågan. 37 Infrastrukturminister (S): Jag vill bara göra ett påpekande. Om det är så att färjan står still på grund av väder måste vi ha respekt för det. Personalens säkerhet och sjösäkerheten måste alltid komma i första rummet. Utgångspunkten är att det aldrig får äventyras om det är oväder eller dimma. Jag vet också att den förståelsen finns hos de boende. Sjösäkerheten måste alltid komma i första rummet, både för personal och för resenärer. Sedan finns det förutsättningar att hitta reservfärjor, även om man ska ha respekt för att det kan vara komplicerat. Men återigen: Det ligger i arbete, och de tar också allvarligt på detta, naturligtvis. På samma sätt som jag nu tar mitt ansvar genom att vi skjuter till resurser och uppmärksammar detta förutsätter jag att också och är beredda att säkerställa att de resurser finns som behövs för statlig infrastruktur. När jag tillträdde som infrastrukturminister och tog fram en nationell plan fick vi lägga 100 miljarder mer än vad den moderatledda regeringen hade gjort innan, eftersom man då inte hade valt att prioritera infrastruktur. Jag hoppas att man förstår att behöver en bra infrastruktur, både i stad och – inte minst – på landsbygden, så att alla människor i landet kan känna sig trygga med bra och klimatsmarta förbindelser. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 38 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 39 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Det här året kommer vi alla att komma ihåg som det år då pandemin slog ut hela världen. Men vi är också många som kommer att komma ihåg haverierna kring årets högskoleprov. Vårens provtillfälle ställdes självklart in, något som vi alla förstår. Men turerna kring höstens genomförande kan inte beskrivas som något annat än kaos. Vi har över 100 000 arbetslösa ungdomar. Det är en kraftig ökning, vilket gör ett genomförande – självklart coronasäkert – av högskoleprovet, som kan ge unga en chans att komma in på sin drömutbildning eller i alla fall någon utbildning vid högskolan, ännu viktigare. Fantastiskt många kommuner och hotellkedjor har hört av sig och erbjudit gratis lokaler för att få till stånd ett högskoleprov . Själv undrar jag hur svårt det kan vara. Min fråga till är: Anser statsrådet att hon har gjort allt som står i hennes makt, till exempel att svara på UHR:s pm från , för att få till stånd ett högskoleprov? 40 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Jag har noterat det breda engagemanget här i riksdag för ett smittskyddssäkert högskoleprov. Jag kan försäkra riksdag och alla andra som lyssnar på detta att regeringen delar det här engagemanget. Jag och departementet har ägnat oerhört mycket av vår tid till att steg för steg metodiskt ta oss an att försöka få på plats ett smittskyddssäkert högskoleprov . Vi har tagit en rad regeringsbeslut. Regeringen har fattat beslut i de lägen där det har varit möjligt att fatta beslut. är det väl ändå positivt att det kommer på plats ett prov som kan genomföras smittskyddssäkert – med den lilla brasklappen att vi är i en pandemi och att människors liv och hälsa alltid kommer att komma först. 41 (M): Jag skulle kunna läsa upp en lång lista, men då skulle jag dessvärre överskrida talartiden stort. har UHR sitt möte med lärosätena om förutsättningarna för att genomföra höstens prov. skriver de ett pm med en begäran om vad de behöver för att kunna genomföra provet och skickar det till och . ger regeringen besked till UHR om att gå vidare, men med en begränsning av vilka som ska skriva. ändrar sig regeringen och ger besked om att det inte går att genomföra. Har Ernkrans gjort allt som står i hennes makt? 42 Statsrådet (S): Det har gjorts ett oerhört stort jobb. Jag har försäkrat mig om att alla verkligen gör allt de kan för att ett smittskyddssäkert högskoleprov ska kunna genomföras. Vi ska komma ihåg att vi ända fram inte ens visste om vi skulle ha några studenter på våra universitet och högskolor. Det kan vara bra att minnas att vi är i en pandemi. Men vi kommer faktiskt att kunna genomföra ett smittskyddssäkert högskoleprov . Förhoppningsvis äger det rum . 43 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill uppmana ledamöterna att komma ihåg att vi ska ha distans mellan varandra i kammaren. Det gäller när vi har omröstningar, och det gäller naturligtvis också under frågestunden. Jag vill även påminna om att vi har handsprit utställd vid talarstolarna och annorstädes. På så sätt säkrar vi att vi inte bidrar till smittspridning här. 44 (SD): För att brottsbekämpning ska ge det resultat som medborgarna förväntar sig räcker det inte med att stärka vissa delar av rättsväsendet. För att undvika flaskhalsar behöver man stärka samtliga delar. Fler poliser behöver kompletteras med fler åklagare och bättre förutsättningar för domstolar att hantera fler brottmål. har i sitt yrkande efterfrågat en budgetökning på 49 miljoner för att kunna hantera de förväntade målökningarna, och Domstolar har efterfrågat en budgetökning på 120 miljoner. Allt detta säger regeringen nej till. finns det risk att åklagare kommer att bli varslade. Regeringen väljer i stället att lägga 325 miljoner på en cykelsatsning samt 52 miljarder på bistånd till andra länder. Om regeringen menar allvar med alla dessa löften om att krossa gängkriminaliteten måste mer pengar skjutas till. Ser några problem med underfinansieringen av och Domstolar när gängkriminaliteten skjuter i höjden, eller gör regeringen en annan bedömning av vilka resurser som är nödvändiga för att hantera målökningarna? 45 Näringsminister (S): Att bekämpa brott, säkra människoliv och säkra tryggheten för våra laglydiga medborgare är en av regeringens absolut viktigaste uppgifter. Jag skulle även säga att det är en av denna riksdags absolut viktigaste uppgifter. Det är mot den bakgrunden vi har skärpt straffen och sett till att lagarna är stränga för dem som begår brott. Det är också mot den bakgrunden vi har stärkt resurserna till hela rättsväsendet. Det gäller polisen, och det gäller även , som var föremål för den här frågan. har vi stärkt resurserna till med , eller . räknar själva med att de har ett stort överskott på närmare 30 miljoner, och de räknar med ett överskott även . Skulle det visa sig, fru talman, att det behövs ytterligare resurser till alla delar av rättsväsendet för att bekämpa brotten kommer regeringen inte att tveka att skjuta till de resurserna. 46 (SD): Sanningen är att den besparing som och även pratar om har inneburit att rutinerade åklagare slutat och ersatts av aspiranter. Men när väl löneökningar, höjningar av lokalhyror och så vidare har betalats kommer det inte att finnas några pengar kvar. Vi har en kris i samhället, med en utbredd gängkriminalitet, ouppklarade brott, överbelagda anstalter och så vidare. Det säger sig självt att en satsning på polisen kräver en satsning på hela rättskedjan. 47 Näringsminister (S): Så är det. Det är därför vi stärker alla delar av rättskedjan. Vi gör det genom ökade resurser, men också genom skärpta straff. Jag skulle vilja tillägga att vi därutöver behöver skärpa och stärka de förebyggande åtgärderna. Det räcker inte att bura in busarna och se till att de som ägnar sitt liv åt brottslighet och kränker andra människor – ibland grovt, ibland som mördare, ibland som våldtäktsmän med mera – åker i fängelse. Vi behöver också se till att tillförseln inte fortsätter. 48 (C): Min fråga går till landsbygdsminister . Det är en liten fråga, men den är rätt viktig för jordbruksnäringen. Den rör slakteriavgifter. Dagens system drabbar slakteribranschen och speciellt de små slakterierna. Om jag tar som exempel finns där ett väldigt litet slakteri med tre djurslag. Därmed blir det ett väldigt dyrt system att hantera. För del drabbar den kommande höjningen som är föreslagen med 3 miljoner direkt mot primärproduktion. Det blir en extremt effektiv broms på all nyproduktion på . Så är det runt om i landet. Min fråga är konkret: Har ministern uppfattat situationen, och vad avser ministern att göra åt det? 49 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är svårt att svara väldigt detaljerat på frågan . Jag kan konstatera att vi självklart har uppfattat frågan. Skälet till den förändring som görs är att vi implementerar EU-lagstiftning på området. Däremot har vi skjutit till pengar så att vi subventionerar ungefär hälften av slakteriavgifterna via skattsedeln. Det fortsätter vi att göra i och med årets budget. Den förändrade utformningen innebär däremot att utfallet blir annorlunda. En del blir vinnare, en del blir förlorare. Syftet med utformningen är att främja effektivitet i verksamheten. Här kan vi behöva jobba också med andra verktyg för att åstadkomma och möjliggöra för framför allt de små slakteriföretagen att kunna vara en del av att göra detta. Det kan exempelvis handla om investeringsstöd via CAP och annat. 50 (C): Jag vet att utredningen pågår. Vad den leder till vet vi ännu inte. har länge önskat att vi ska gå till EU:s miniminivå i den här delen. Det är nämligen en av de få konkreta åtgärder vi kan göra för att stärka livsmedelsstrategin och svensk konkurrenskraft i primärledet i jordbruket. Jag hoppas att ministern kan dra åt det hållet. 51 Statsrådet (S): Tack för följdfrågan, ! Det är viktigt att vi följer de här frågorna väldigt noga men också att vi jobbar med hela spektrat. Vi behöver jobba med lönsamhetsfrågorna rent allmänt när det gäller hela primärproduktionen. Att ha effektiva och ändamålsenliga verktyg och regelverk är en del i det. Jag noterar synpunkten. Den är inte okänd för mig eller någon annan. 52 NOOSHI DADGOSTAR (V): Min fråga går till minister . Den borgerliga regeringen införde en bortre parentes i sjukförsäkringen. Det var politiker och inte läkare som utförsäkrade människor. och Socialdemokraterna tog bort den bortre parentesen från sjukförsäkringen. Det som har hänt nu är att i praktiken har vi fått en ny bortre parentes. är det väldigt många människor som blir utförsäkrade och fråntagna sin sjukpenning. Många svenskar har ihållande och svåra symtom från covid-19. Redan nu ser vi att utförsäkrar de personerna och vill att de ska gå in i arbetslivet igen. Tycker ministern att det är rimligt att personer med svåra covidsymtom ska gå tillbaka till sina arbetsplatser och arbeta? 53 Statsrådet (S): Tack, Nooshi Dadgostar, för den viktiga frågan! Regelverket för sjukförsäkringen från och med den 180:e sjukdagen är problematiskt. Regelverket ger inte det skydd till de försäkrade som de förtjänar. Det innebär att många människor, en relativt stor andel av de försäkrade, blir av med sin sjukpenning den 180:e sjukdagen. Regeringen har uppmärksammat detta. Vi har förslag på vårt bord från utredningen om en tryggare sjukförsäkring om hur regelverket kan förändras. Regeringen arbetar med de förslagen. har vi gett uppdrag till att förstärka arbetet med utredningar inför beslut och erbjudande om rehabilitering till människor så att människor får den rehabilitering och det stöd de har rätt till. Vi avser naturligtvis att jobba vidare med de ändringsförslag som ligger på regeringens bord. Här behövs det också regeländringar. 54 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag är väldigt glad att regeringen har lyssnat på i den här frågan och kommer att gå fram med en förändring av regeln vid . Min fråga till ministern blir: När kommer denna proposition att läggas på bord? Det är väldigt bråttom. Många människor hör av sig – det vet säkert ministern också – och frågar: När ska det ske en förändring av det som kallas för rehabiliteringskedjan och alla dessa utförsäkringar som kommer dag 180? 55 Statsrådet (S): Vi jobbar med frågan. har vi säkerställt att vi har särskilda undantagsregler med anledning av coronasituationen. Det innebär att vi genom tillfällig förändring av regelverket på kort sikt har gett större handlingsutrymme till att fatta beslut om att människor får behålla sin sjukpenning i väntan på rehabilitering och vårdinsats. Det är särskilt aktuellt med anledning av den vårdskuld som uppstått på grund av . Statligt huvudansvar för hälso- och sjukvården 56 ACKO ANKARBERG (KD): Svensk sjukvård har världsklass, men den är inte jämlik. Det skiftar beroende på vem jag är – vi har socioekonomiska skillnader – och det beror på var jag bor. Vi har i praktiken 21 olika sjukvårdssystem där det kan bli väldigt olika möjligheter. Behöver jag ett visst läkemedel som är godkänt av och och min läkare tycker att det ska passa för mig kan det ändå vara nej för att min region har bestämt att det inte är tillåtet här, kanske av ekonomiska skäl. Detsamma gäller för pneumokockvaccin. Det möjliggörs i hälften av regionerna. Den andra hälften får inte del av det. Det är inte jämlikt. uppfattning är därför att staten bör ha huvudansvaret för hälso- och sjukvården. Frågan är om inte regeringen också efter den här pandemin har insett att det borde vara så. Min fråga till regeringen är: Borde inte staten ha huvudansvaret för hälso- och sjukvården? 57 Näringsminister (S): Tack, Acko Ankarberg , för en viktig fråga! Efter den här pandemin, och över huvud taget när man har med den svenska sjukvården att göra, tror jag att de allra flesta har just den bild som Acko Ankarberg gav uttryck för. Det finns en stor tacksamhet över att vi har tillgång till i många stycken världens bästa sjukvård. Det betyder inte att den inte har sina brister. En av de bristerna är just att det kan vara skillnader i detta. En annan är att det kan vara brister i tillgängligheten för den som känner ett behov av att vara i kontakt med sjukvården. Det är mot den bakgrunden som regeringen har stärkt styrningen av den gemensamma sjukvården men framför allt stärkt resurserna såväl under covid-19-krisen som generellt. Vi behöver stärka vår gemensamma sjukvård och se till att de som gör heroiska insatser där också har goda förutsättningar över hela landet. 58 ACKO ANKARBERG (KD): Det var inte riktigt svar på min fråga om staten ska ha huvudansvar eller inte. Ändå har regeringen gett en liten vink om det. Man kan titta på utgiftsområde 9 i budgetpropositionen på s. 36. Jag förstår att statsrådet inte har den framför sig, men jag har det. Vi har ett tillkännagivande som säger att vi ska se över ansvarsfördelningen. Regeringen skriver nu att det behöver analyseras vidare i ljuset av de nya situationer och de behov som uppstått med anledning av covid–19. Det har blivit uppenbart att om vi inte kan flytta resurser och läkemedel där staten bestämmer blir det ohållbart. 59 Näringsminister (S): Man hinner inte gå igenom allt . Det är klart att förstärkning av resurserna, en ökad styrning och ökat tillgängliggörande genom både styrning och resurser är några steg på vägen.