prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — Det är viktigt att vi alla tar ansvar för en skola som håller ihop och en skola där lärarna känner det stöd från samhället som de ska ha. Men, fru talman, då gäller det också att vi allihop ser till att vi agerar i enlighet med de, enligt min mening, tydliga skrivningar som finns i skollag och läroplan om lärarens makt i skolan. 67 (L): Regeringen och utbildningsministern erkänner inte grundproblematiken när det gäller läraryrkets status: den låga statusen för lärare och rektorer. Antalet anmälningar om hot, våld och incidenter har fördubblats, enligt . Det brister i fråga om respekt. Svenska lärare får ta emot glåpord i högre utsträckning än kollegor i andra länder. Skolinspektionen driver ärenden, inte minst genom Barn- och elevombudet. Vi menar att man har gått för långt och underminerar lärarkårens auktoritet när det gäller att upprätthålla studiero och trygghet. Vi menar också att 4 kap. 9 § skollagen måste förtydligas. Att barn och elever ska ges inflytande över utbildningen har jag inga problem med. Men det står också att de ska ha inflytande över undervisningen. Det handlar om Skolinspektionen, Barn- och elevombudet, den allmänna anmälningskulturen och kränkthetskulturen i landet tillsammans med dessa skrivningar i läroplanen och skollagen. Jag hävdar bestämt att de är otydliga. Det är klart att det bidrar till osäkerhet och otydlighet. Det är det som gör att alldeles för många föräldrar tyvärr inte respekterar lärarna. Jag blir ännu mer bekymrad när jag ser att det är ett särskilt stort problem i förskolan och när det gäller anmälningar, enligt . Det handlar om förskolans verksamhet och verksamhet. Det handlar om vistelsetider. Det handlar om stöd. Självklart ska man ta upp sådana saker. Men när det kommer till handlar det om ledighetsrutiner, hur man lägger upp undervisningen, vilka ämnen man undervisar i och vilket betyg man ger. De svar som regeringen ger är inte tillfredsställande. Har man det perspektivet kommer man aldrig att lösa detta problem och höja lärarnas status. 68 Utbildningsminister (S): Jag är stolt över att den senaste Talisundersökningen visade förbättringar både när det gäller lärarnas upplevelse av sin status och när det gäller lärarnas nöjdhet med sitt yrke. Jag är inte nöjd med att de siffror vi får via är siffror där sticker ut på ett negativt sätt. Det är uppenbart att läraryrket måste bli mer attraktivt, och det är uppenbart att det finns att göra för lagstiftare, för huvudmän, för rektorer och inte minst för alla oss som i egenskap av föräldrar eller på annat sätt har med lärare att göra. Jag är stolt, fru talman, över att vi under den förra mandatperioden gjorde en förändring i läroplanen som innebar att elevernas ansvar för att behandla varandra och skolans personal, inklusive lärarna, med respekt förtydligades. Det är en skrivning som inte har funnits tidigare i läroplanen. Jag är absolut inte nöjd med den verklighet som beskriver, där anmälningarna om hot och våld ökar. Varje beskrivning av hot och våld inom skolans värld är oacceptabel. Den svenska skolan har en mängd problem. Vi ser i internationella kunskapsmätningar att den negativa kunskapstrenden faktiskt har brutits, men vi har mycket kvar att göra. Arbetet med att stärka tryggheten och studieron för eleverna och att stärka lärarnas trygghet och arbetsro och lärarnas möjligheter att utföra sitt arbete på ett bra sätt ska fortsätta. Jag är stolt och glad över att kunna samarbeta med också i denna fråga. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:175 om omsättningen på rektorer 69 Utbildningsminister (S): har frågat mig hur jag anser att vi ska få minskad omsättning på rektorer och fler som stannar kvar i yrket. Jag vill börja med att säga att jag instämmer med interpellanten i att den stora omsättningen på rektorer är bekymmersam. Rektorns ledarskap spelar en central roll för en skolas utveckling. Rektorers förmåga att leda och utveckla den pedagogiska personalens arbete är en viktig faktor för att säkerställa att eleverna får utbildning och undervisning av hög kvalitet. Flera rektorsbyten på en skola riskerar därför att negativt påverka elevernas skolgång. För att stärka det pedagogiska ledarskapet i skolväsendet har regeringen gjort en rad insatser. En av dessa gäller förskolan. benämns förskolechefer rektorer och omfattas av den statliga obligatoriska befattningsutbildningen. Regeringen har vidare vidgat både befattningsutbildningen och fortbildningen för rektorer så att alla skolledare ska kunna ta del av dessa insatser, såväl rektorer i förskolor som biträdande rektorer i alla skolformer. Därutöver har regeringen avsatt för fortbildning av skolledare, och denna satsning har permanentats. Ett starkt pedagogiskt ledarskap och ett attraktivt yrke förutsätter att skolledare kan utvecklas professionellt under hela yrkeslivet. Regeringen inrättar därför ett nationellt professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Programmet ska främja skolutveckling och systematisk professionell utveckling genom hela yrkeslivet. Det är ett sätt att säkra lärares och rektorers kompetensutveckling under yrkeslivet. De mer konkreta förslagen i betänkandet bereds nu inom ramen för arbetet med januariavtalet, vilket för brett förankrade och långsiktiga nationella professionsprogram för lärare och rektorer. Samma utredning föreslår också en statlig rekryteringsutbildning för lärare som är intresserade av att bli rektorer och kompetensutveckling av rektorer i praktisk organisation och arbetsmiljö. De förslagen bereds i . Även huvudmannen har ett viktigt ansvar för att ge förutsättningar för att rektorer ska stanna på sin skola. Om en skola drabbas av täta rektorsbyten behöver man följa upp och ta reda på varför. Men Skolinspektionens kvalitetsgranskning om många rektorsbyten visar att det är få huvudmän som följer upp konsekvenser vid många rektorsbyten. Det är också få huvudmän som agerar strategiskt när skolorna byter rektorer ofta. Skolchefen, som enligt skollagen ska finnas hos varje huvudman, har en viktig roll i detta. Skolchefen är en viktig länk i styrkedjan mellan huvudmannen och rektorerna. Om vi kan skapa förutsättningar för rektorer att stanna på skolorna, och i yrket, kan vi också skapa förutsättningar för dem att vara de pedagogiska ledare som skolan behöver. 70 (M): Tack, utbildningsminister , för svaret! Jag tycker att vi pratar alldeles för lite om rektorer och skolledare. Det kanske är den absolut viktigaste personen på hela skolan för skolans utveckling och för att vi ska ha en god kvalitet i skolan. Vi har ungefär 3 900 rektorer i och 1 200 rektorer i gymnasieskolan. Det är djupt oroande med den undersökning som presenterade, där man tittade på dem som jobbade som rektorer , det vill säga /15. var kvar i skolan. är det bara var femte rektor som jobbar kvar på skolan. De andra har antingen slutat eller bytt skola. Av alla som slutat på den skola som de var är det mer än hälften, , som helt har lämnat skolvärlden. Med tanke på hur situationen är i dagens skola och på hur viktig rektor och skolledning är frågade jag hur vi ska få en minskad omsättning och hur vi ska få rektorer att stanna kvar i yrket. I svaret hänvisar utbildningsminister till olika utredningar och till att det bereds i , men läget är ganska akut. Jag skulle vilja ha svar på min fråga: Hur ser utbildningsminister att vi ska få en minskad omsättning och fler rektorer som stannar kvar i yrket? 71 Utbildningsminister (S): Jag vill börja med att tacka för frågan. Detta är en viktig sak. Det är en av de riktigt viktiga sakerna i svensk skola . Vi ser också när vi till exempel tittar på den stora undersökningen att den svenska skolan karakteriseras av att rektorer ofta byter skola och stannar ganska på sina skolor. Vi ser också, vilket är positivt, att den svenska skolan karakteriseras av en god befattningsutbildning. Där har vi en fördel jämfört med andra länder. De täta rektorsbytena är dock ett stort problem. har helt rätt i detta, men den viktiga frågan man måste ställa sig är: Var hanterar vi bäst de täta rektorsbytena? Naturligtvis har staten, regeringen och ett ansvar. Det är vi som ser till att det finns en lagstiftning som håller ihop och styrkedjor som funkar. I vårt svenska skolsystem ligger dock ansvaret för resultat och kvalitet på den så kallade huvudmannen, och jag håller verkligen med dem som säger att det finns ett viktigt ansvar för huvudmannen att följa upp täta rektorsbyten och säkra att rektorerna får de förutsättningar som de behöver för att kunna stanna på sina skolor. En viktig iakttagelse, fru talman, är att när har gjort insatser på skolor med låga resultat – jag tänker på den gamla satsningen med tio skolor och den nya satsningen Samverkan för bästa skola – är täta rektorsbyten en återkommande iakttagelse. Det är också en viktig del av det utvecklingsarbete som arbetar med tillsammans med dessa skolor och huvudmän. Det här borde vara självklart, fru talman: är tydlig med att goda skolresultat har ett samband med att rektorer stannar på sina platser. kritiserade mig för att jag inte svarade på frågan. Mitt svar på frågan är att vi måste göra många saker . Från regeringens sida arbetar vi nu med det professionsprogram som är efterfrågat av våra skolledare och som har fått ett väldigt starkt stöd efter det att utredning har varit ute på remiss. Det gör vi tillsammans med och Liberalerna, men vi gör det också tillsammans med rektorerna själva genom deras organisationer. Det är ett viktigt arbete. Ska vi ha ett rektorsyrke där rektorerna stannar kvar på sina jobb, trivs och får den kraft och de förutsättningar de behöver för att kunna utveckla arbetet på sina skolor så att barn och elever lär sig tillräckligt mycket, ja, då måste vi se till att professionsutvecklingen funkar och att det finns en vettig och ändamålsenlig kompetensutveckling och fortbildning för rektorer och, fru talman, även en progression för rektorer. Den rektor som kliver in på rektorsexpeditionen ganska ung och den rektor som kliver ut färdig för pension har ju helt olika förutsättningar att ta på sig ansvar. Med det arbete som vi nu gör med professionsprogram, satsningar på rektorsutbildning och fortbildning för rektorer och huvudmän som tar det ansvar som de har i vårt skolsystem ser jag goda förutsättningar för att vi tillsammans ska kunna fortsätta att stärka rektorsyrket. Det behöver svensk skola, och det behöver svenska elever. 72 (M): Jag är väldigt glad över att jag och utbildningsminister är överens om att det är bekymmersamt med rektorsomsättningen. För att få en god kvalitetsutveckling i svensk skola måste vi som sagt var ha ledare och chefer som stannar. Man vänder heller inte ofta en skolas utveckling på en termin; det finns mycket forskning som säger att det kan ta upp till innan man egentligen ser resultat av det goda ledarskapet. Statistiken som visar att man i våra utanförskapsområden ibland har haft 13 rektorer inom loppet av är därför förödande, och det är därför jag tycker att frågan om rektors- och skolledaromsättningen är så central och något som vi borde fundera mer över. Det utbildningsministern gör med olika utredningar och professionsprogram liksom att man på olika sätt stöttar dem som är rektorer är självklart viktigt. Jag tycker dock att det saknas en viktig komponent i detta, och det är analyser gällande dem som är rektorer och dem som har lämnat yrket. Jag har frågat om det kontinuerligt görs uppföljnings- eller avslutningssamtal med de rektorer som slutar och helt enkelt går igenom varför. Då säger till mig att det gör man inte. delar dock min uppfattning att det vore viktigt och har därför sagt att det naturligtvis vore intressant att göra det. Jag tror att det skulle visa en palett över problemen i dagens skola. Varför vill man inte vara kvar i skolvärlden? Varför byter man skola? Jag uppskattar att delar mina bekymmer kring omsättningen och vill fråga om helt enkelt kunde få uppdraget att börja göra någon typ av forskning eller djupanalyssamtal med våra avgående rektorer. Jag är övertygad om att det är en av nycklarna till hur vi ska förbättra skolan så att fler rektorer stannar kvar. 73 Utbildningsminister (S): Vi är helt överens om att täta rektorsbyten är ett problem i svensk skola. Vi ser det tydligt i de internationella undersökningarna. Vi ser det också tydligt i den nordiska djupdykning som gjordes i de stora Talisstudierna . Vi sticker ut också i ett nordiskt perspektiv. Vi har rektorer som stannar ganska på skolorna. Våra rektorer har också ganska små skolenheter jämfört med hur det ser ut i många andra länder. Jag har absolut ingenting emot den typ av analyser som efterlyser, även om jag inte är säker på att just ett uppdrag till är vägen man ska gå för att nå dit. Det är dock klart att vi måste lyssna till rektorerna för att kunna se till att deras förutsättningar att inte bara göra ett gott jobb utan också stanna på skolorna blir så goda som möjligt. Så här i vill jag komma med ett julklappstips till alla som är intresserade av rektorer och rektorers förutsättningar. Jag kommer i hastigheten inte ihåg titeln, men det är alltså en ruggigt intressant bok av med flera som handlar om vad det är som karakteriserar skolor med uthålligt goda resultat och också vad som karakteriserar skolor med uthålligt låga resultat. Det som man kommer fram till förenar skolor med uthålligt höga resultat är att de har en rektor som har stannat , som har med sig lärarkåren, som får skolan att samarbeta kring elevernas kunskaper och som ser till att det finns bra kvalitetssystem för att fånga upp de elever som behöver lite extra stöd och, minst lika viktigt, ser till att det extra stödet också ges. Denna väldigt intressanta forskarrapport som med flera har skrivit hoppas jag ska ligga under många julgranar den här ganska dystra julen! Att täta rektorsbyten är ett problem är vi helt överens om. Att det krävs ett samarbete och en samverkan mellan den politiska nivån men också myndigheter och inte minst huvudmän tror jag också att vi är överens om. Jag tror faktiskt att vi är överens om att huvudansvaret för resultat och kvalitet när det gäller rektorns villkor ligger hos huvudmannen. 74 (M): Jag har också läst den boken av , och det är mycket som är intressant i den. Tyvärr är min hjärna också överhettad, så jag kommer inte heller ihåg vad den heter. Det är absolut så att kontinuitet och långsiktighet i ledarskapet är avgörande; det var därför jag skrev den här interpellationen. Det stämmer i och för sig att det är huvudmannen som är ansvarig över rektorerna. Även där finns dock en oroande rapport. Skolinspektionen har gått in och tittat på 20 skolhuvudmän, alltså kommuner, där det är stor omsättning på rektorer och kontrollerat hur man följer upp rektorerna. Det är en ganska sorglig läsning, om man i stället vill läsa sådant i jul. Skolinspektionen konstaterar nämligen att en uppföljning av varför rektorer slutar och vad det får för konsekvenser har gjorts i av fallen. Skolhuvudmännen följer väldigt sällan upp varför rektorer slutar eller vad som blir konsekvensen av det. Man får inte heller ett strukturerat och proaktivt coachande stöd, som de säger när det gäller ledningsfrågor. handlade min interpellation förvisso om rektorsomsättningen, men något som man borde göra är att titta på skolhuvudmännens ledarskap och förståelse för att de har ett ansvar. Jag tycker som sagt att det är djupt oroande när jag ser att det brister så mycket som det gör i ledarskapet i svensk skola. 75 Utbildningsminister (S): Tack återigen, , för interpellationen! Det råder ingen tvekan om att rektorerna är viktiga. Det råder heller ingen tvekan om att den som är rektor är satt under hård press. I den förra interpellationsdebatten med diskuterade vi våld och hot mot befattningshavare i svensk skola. Det är bara att konstatera att vi också har en ibland väldigt besvärlig arbetsmiljö för rektorer, där föräldrar och andra inte ger rektor det stöd som rektor behöver för att kunna upprätthålla det som är skolans viktiga uppdrag: kunskap och bildning till de elever som går där och rättvisa och rättssäkra betyg. Det är väldigt bra att rektorerna lyfts, och det är väldigt viktigt att vi ser till att rektorerna har de förutsättningar som de behöver för att kunna göra ett riktigt bra jobb. Utan rektorns ledarskap får vi inte tillräckligt bra förutsättningar för undervisning i klassrummet. Vi får inte tillräckligt bra förutsättningar för trygghet och studiero för våra elever, och vi får heller inte tillräckligt bra förutsättningar för att eleverna ska lära sig så mycket de kan, vilken skola de än går på. Jag vill avsluta mitt inlägg med att önska rektorer en riktigt god jul. Jag hoppas att rektorerna kan få lite vila och lite lugn och ro efter en otroligt hektisk hösttermin och en väldigt besvärlig vårtermin. Denna önskan om en god jul och ett gott nytt år gäller naturligtvis också , även om vi ses i nästa interpellationsdebatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:195 om en utredning om förskolan 76 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag ser något behov av och är beredd att tillsätta en utredning kring förskolan. Jag håller med om att vi har höga ambitioner för vår förskola. Den ska vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. En avgörande faktor för att höja måluppfyllelsen i förskolan är undervisningens kvalitet. Det är förskollärare som ska ansvara för det pedagogiska innehållet i undervisningen för att främja barns utveckling och lärande. Förskollärarna har därmed ett särskilt ansvar för undervisningen. I undervisningen medverkar även andra i arbetslaget, till exempel barnskötare, till att främja barns utveckling och lärande. Det finns dock en stor variation mellan kommuner samt mellan fristående och kommunala förskolor i andelen utbildade förskollärare och barnskötare. Som nämner finns det dessvärre även förskolor helt utan anställda behöriga förskollärare trots att skollagen anger att det ska finnas förskollärare i förskolan. Jag tycker att det är bekymmersamt att det saknas tillräckligt med utbildade förskollärare och barnskötare i vissa delar av landet. Regeringen gör stora satsningar för att förbättra kompetensförsörjningen i förskolan. Lärar- och förskollärarutbildningarna byggs ut, och rekryteringen till utbildningarna måste fortsätta att öka och breddas. Vidare kan personer som medverkar i undervisningen i förskolan läsa in en behörighetsgivande förskollärarutbildning inom , vidareutbildning av obehöriga lärare och förskollärare. Regeringen har genomfört ändringar i det regelverk som styr så att bland annat fler personer får möjlighet att studera till förskollärare. Dessutom arbetar regeringen utifrån januariöverenskommelsen med och Liberalerna för att inrätta ett nationellt professionsprogram för förskollärare, lärare och rektorer. Med ett sammanhållet system för förskollärares, lärares och rektorers kompetensutveckling kan skolutveckling främjas, professionernas attraktionskraft stärkas och förutsättningar skapas för högre måluppfyllelse. Regeringen satsar också på personalens kompetensutveckling, bland annat genom Läslyftet i förskolan, som har ett högre söktryck än det för skolan. Det pekar på att behovet i förskolan inte är mättat, och för att möta behovet har avsatts för Läslyftet . Jag kan också nämna att kompetensutvecklingsinsatsen Specialpedagogik för lärande har förlängts och utvidgats till att även omfatta förskolan . Vidare har det pedagogiska ledarskapet för förskolan stärkts. benämns förskolechefer rektorer och omfattas av den statliga rektorsutbildningen. Dessutom ges rektorer för förskolor tillgång till samma fortbildningsinsatser som rektorer i skolan. Regeringen ser fortsatta behov av att utveckla förskolan. tog jag emot betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska. I uppdraget har det bland annat ingått att föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har adekvat kompetens för uppdraget med barnens språkutveckling. Regeringen kommer fortsatt att noga överväga ytterligare insatser som kan behövas för att möta kompetensbehovet i förskolan utifrån de krav som ställs i skolförfattningarna. 77 (M): Tack så mycket, , för svaret! Även denna fråga tycker jag är väldigt viktig, och det är någonting som vi heller inte diskuterar alltför ofta. Det är över en halv miljon barn som går till förskolan, eller lämnas på förskolan, . fick vi en ny reviderad läroplan för förskolan som började gälla , och vi har otroligt höga ambitioner. Omsorg är en del av allt som ska ske på förskolan, men man ska också lära sig om barns rättigheter, digital kompetens, hållbar utveckling, jämställdhet, nationella minoriteters språk och kulturer samt kroppslig och personlig integritet – det är en massa olika saker. Vi har höga ambitioner, och de blir allt fler. Vi har ett antal utredningar som har presenterat förslag om obligatorisk förskola ; en annan utredning har föreslagit att det ska vara . kom även utredning om språkförskola . Summa summarum lägger vi på fler och fler åtaganden och högre och högre ambitioner för förskolan utan att någon egentligen funderar på hur detta ska gå till. Min fråga till utbildningsminister handlade egentligen om huruvida det inte är dags igen för en ordentlig utredning om vår ambition, om alla våra förslag om förskolan samt om hur ledarskapet och kompetensbehovet ser ut. Det skulle helt enkelt vara en större utredning om förskolan för att vi ska få denna ekvation att gå ihop. På den frågan svarade inte . Är man beredd att tillsätta en utredning eller inte? 78 Utbildningsminister (S): Jag är ju väldigt förtjust i utredningar. I vanliga fall brukar jag snarare få kritik från för att det är för många utredningar och för lite verkstad, som det brukar sägas – jag håller förstås inte med om det! På just detta område tycker jag att man kan fundera över om det är läge att nu tillsätta en stor utredning om förskolan. Bottenplattan är ju att jag verkligen gillar utredningar, men jag kan också konstatera att det läge som råder nu är att vi alldeles har genomfört en stor förändring av läroplanen och infört en ny läroplan för förskolan. Jag håller med om att den läroplanen är ambitiös. Jag håller med om att den läroplanen förutsätter att det finns tillgång på utbildad arbetskraft och att det finns bra fortbildningsinsatser för de förskollärare och barnskötare som finns. Jag kan också hålla med om den läroplanen förutsätter att det nya begreppet undervisning – det är ju faktiskt ett nytt begrepp i förskolans värld – kan ges möjlighet att utvecklas på ett bra sätt. Det fantastiska är ju att den nya läroplanen har tagits emot så positivt av förskolans anställda. När vi implementerar nya läroplaner brukar det uppfattas som en besvärlig arbetsinsats att sätta sig in i det nya. Jag har uppfattat att förskolans anställda tycker att det är väldigt besvärligt att det finns för lite resurser, och jag har uppfattat att de tycker att det är väldigt besvärligt att de har stora barngrupper och många timmar. Men jag har inte uppfattat någon kritik mot den nya läroplan som har kommit, vilket jag tycker talar för att den har fått ett gott mottagande i förskolan. Jag vill också, precis som i den förra interpellationen, påminna om att ansvaret för kvalitet och resultat i förskolan ligger på huvudmannanivån – i detta fall på den kommunala nivån eller på de fristående förskolor som också finns. Det här är ett viktigt ansvar, och jag är orolig över de signaler som jag får om att man tycker att det är ett ansträngt läge i förskolor, både i fristående och i kommunala förskolor. Jag blir också bekymrad när jag ser de vittnesmål som kommer om att man tycker att läget blir allt tuffare.