prot · H70973 · 2020-02-12 00:00:00 — Det handlar om grundläggande produkter och om det arbete som har bedrivits av EU, inte minst i alliansregeringen, för att försöka nå fram till en lösning på en konflikt som har fått leva alldeles för länge utan lösningar. Vi hoppades alla att Osloöverenskommelsen skulle leda till en lösning. Där var alla berörda parter med, och det är klart att detta var en viktig förutsättning för att komma framåt. På den grunden skulle en palestinsk stat etableras – detta var man enig om. Sedan har utvecklingen gått framåt utan att något positivt har hänt i fredsfrågan på marken. Vår hållning har varit att man behöver säkerställa att parterna är mer jämbördiga i samtalen. Tyvärr får vi konstatera att regeringen valde att göra ett erkännande på ett sätt som vi inte ville se. Detta har vi också kritiserat. Det blev ett ensidigt slag i luften, och det tyckte vi inte var rimligt. Det tjänade varken freden eller vår roll i regionen. När det gäller den så kallade fredsplan som presenterats är det också en ensidig produkt. Det är alldeles uppenbart att det inte finns fler parter med runt bordet. Detta är inget som främjar fred och utveckling, vare sig på marken eller i regionen. Jag befarar att fredsplanen, om den skulle genomdrivas, skulle få väldiga konsekvenser. 68 (KD) replik: När det gäller krav på erkännande av en palestinsk stat, som ni ju har haft , har vi nu ett facit. Vi vet hur det gick 2014. Inget annat lands regering följde efter. Relationerna till raserades. Avståndet mellan parterna i konflikten ökade. Det palestinska folket fick det inte ett dugg bättre. Det var, kort sagt, ett allvarligt utrikespolitiskt misslyckande. Ser mot bakgrund av detta någon anledning till självkritik när det gäller ert mångåriga krav på ett erkännande? 69 (C) replik: Att erkännande kom som en blixt från klar himmel och var kontraproduktivt tror jag att vi alla kan vara överens om. Det har inte främjat vare sig fred eller våra möjligheter att föra samtal i regionen. Det var ett felaktigt beslut som togs av regeringen . Vi hade inte velat se en sådan lösning. Vi står bakom kravet på ett erkännande, men formerna för det skulle enligt vår mening se helt annorlunda ut. Jag tycker möjligen, fru talman, att gör det svenska erkännandet lite väl stort när han hävdar att det skulle ha ökat avståndet mellan parterna i regionen. I ärlighetens namn är det andra som har agerat för detta. 70 (V): Världens drygt 2 000 dollarmiljardärer äger mer än de fattigaste 4,6 miljarderna människor på jorden. De 22 rikaste männen i världen äger mer än samtliga kvinnor på den afrikanska kontinenten. utför kvinnor obetalt hushålls- och omsorgsarbete för ett värde motsvarande , allt enligt organisationen . Vi lever i en värld präglad av en brutal ojämlikhet som fördjupas och breder ut sig för som går. Världens 2 000 rikaste personer tjänade tillsammans , som den fattigaste hälften av världens befolkning såg sina tillgångar minska med 4 miljarder . De största företagen är mäktigare än de flesta länder. Mer än halva jordens befolkning lever på . Det är mot denna ojämlikhet som människor demonstrerar världen över. har vi sett demonstrationer mot ojämlikhet och orättvisor i länder som , , , , , , , och . En stor del av protesterna har riktats mot avregleringar och nyliberal politik. Protesterna nådde även . När svenskar med rötter i skulle demonstrera på i fick de hjälp med demonstrationstillståndet av de människor som hade samlats för att visa solidaritet med . I blev kraften i den internationella solidariteten så tydlig. är alltid en del av den rörelsen. För är det självklart att stå på demonstranternas sida, för kraven på jämlikhet och rättvisa, på folkets sida. Klimatförändringarna hotar tillgången på resurser som är nödvändiga för människors överlevnad. Resursbristen drabbar olika delar av världen och olika människor på olika sätt. Även klimatförändringarna och dess konsekvenser är ojämlika. Utvecklingsländerna förväntas bära av kostnaderna för klimatförändringarna. De rikaste står för omkring hälften av världens alla koldioxidutsläpp, medan den fattigaste hälften står för endast . I då den multilaterala världsordningen är ifrågasatt och hotad och när nationalistiska, reaktionära, patriarkala och rasistiska krafter är på frammarsch kan ökad resursbrist leda till svåra konflikter. Hur vi möter klimatförändringarna kommer att ha avgörande betydelse. Det går att genomföra omställningen på ett sätt som minskar inkomstklyftan, fördelar välståndet jämlikt och ökar det internationella samarbetet – den multilaterala världsordningen. I en värld där antalet miljardärer näst intill har fördubblats sedan finanskrisen som 100 miljoner människor har tvingats in i extrem fattigdom och utbildning och sjukvård i många länder har blivit en lyx som bara rika har råd med – i en sådan värld har verklig demokrati svårt att existera. I en sådan värld kan vi inte leva upp till parollen ”allas lika värde”. Ökad jämlikhet måste bli ett centralt mål för utrikespolitik. menar att jämlikheten måste prioriteras upp inom utrikespolitiken. Regeringen bör därför ta fram en strategi för global jämlikhet. Den behöver innehålla tydliga satsningar för att stoppa kapital- och skatteflykten, bromsa den växande skuldbörda som allt fler av världens fattigaste länder befinner sig i och stödja staters arbete för att utveckla generell och omfattande välfärd. Dessutom måste man på allvar göra upp med de nyliberala idéer som fortfarande styr de globala ekonomiska institutionerna. En politik för ökad jämlikhet är också en politik för klimatet. Vi lever i en ny politisk verklighet. Genom januariavtalet förhandlade socialdemokratin bort sina värderingar för att få behålla makten. Det märks även i utrikespolitiken. Frågan är också med vilken trovärdighet denna regering skulle kunna ställa sig på de demonstrerande folkens sida. Hur trovärdigt blir försvaret för jämlikhet, när det kommer från regeringen i det OECD-land där ojämlikheten ökat mest och som trots denna utveckling väljer att ta bort värnskatten för dem som tjänar allra mest? Hur trovärdig blir kritiken mot avregleringar och nyliberala reformer när den kommer från en regering som vill införa marknadshyror, försämra arbetsrätten och kaosprivatisera Arbetsförmedlingen? I detta läge reser till för att mingla med miljardärer som avgör politik bakom stängda dörrar! Om regeringen hade samarbetat med hade det sett annorlunda ut. Det gäller också i utrikespolitiken. har vi kunnat se flera exempel där politik har fått genomslag, även i utrikespolitiken. Tillsammans med Liberalerna markerade vi mot offensiv i nordöstra . Det var vårt skarpa förslag som blev grunden för utrikesutskottets eniga beslut att fördöma invasion och att skulle verka för ett vapenembargo på EU-nivå. Det ledde fram till att stoppade vapenexporten till och gjorde att EU skärpte tonen mot . Detta hade aldrig varit möjligt utan alla er som i solidaritet med kurderna gick och demonstrerade mot offensiv. Jag vill tacka alla er, och jag vill tacka Svenska Freds medlemmar för alla tackvykort som jag och fick . Tack så mycket för dem! I utrikesutskottet har vi också manifesterat vår enighet om . sa ett enigt utrikesutskott ja till förslag om att ska driva på för EU-sanktioner mot de kinesiska makthavare som begår grova övergrepp mot uigurerna. har det blivit tydligt att vi har en minoritetsregering som behöver stöd för sin politik. tar vi nästa steg för att påverka i opposition. ställer sig bakom förslag om en kommission för . Det behövs efter av misslyckad diplomati för hans frigivning. kan visa att vi gör skillnad i svensk politik såväl när de gäller Arbetsförmedlingen och pengar till välfärden som vår röst i världen. Den utrikespolitiska deklarationen är en riktig floskeltopp. Om regeringen skulle börja kämpa mot global ojämlikhet och skatteflykt skulle man motverka organiserad brottslighet på ett bättre sätt än med en ambassadör på UD. utrikespolitik är konsekvent. Vi står upp för rättvisa, demokrati och jämlikhet. Vi bygger våra ställningstaganden på respekt för mänskliga rättigheter och för folkrätten. Vi står på folkets sida, för folkets rätt att välja sina egna ledare och styra över sin egen framtid, mot storföretagen och de ekonomiska intressena, oavsett om det handlar om folken i eller , eller . vann demokraternas primärval i . Det är det mest hoppfulla som hänt i amerikansk politik på mycket . avgörs vem som blir nästa president i , den person som troligen har störst påverkan på förutsättningarna för svensk utrikespolitik. Det är tydligt att vi har två helt olika framtida alternativ framför oss: Antingen tar eländet med Trump slut om mindre än , eller så får vi dras med hans nyckfullhet, rasism och imperialism under fem långa år framåt. har ett avgörande val framför sig, och det kommer att påverka oss mycket. kan jag inte sluta förvånas över svenska politikers relation till politiska ledning. Man talar gärna och ofta om vikten av internationell rätt, multilateralism och drive for democracy. Men alla dessa ambitioner verkar rymma ett stort undantag: . För när under president aktivt motverkar dessa ambitioner väljer man aldrig att fördöma eller avvisa. Detta får allvarliga konsekvenser för trovärdigheten i regeringens politik, konsekvenser som har blivit tydligare sedan blev utrikesminister. Jag ska ta några exempel:  Man kallar inte statskuppen i för en statskupp utan anser att president ”rekommenderades” att avgå av militär och polis.  Man vill inte fördöma militära attack mot irakiskt territorium.  Man hävdar gladeligen att är president i , trots att han inte är vald av något folk.  Och hörde vi några starka reaktioner när Trump började tillåta personminor på nytt? Det här, mina vänner, är högerförflyttningen i utrikespolitik. Det är en socialdemokrati som vi ur ett historiskt perspektiv inte känner igen. 71 HANS (M) replik: salvelsefulla tal med traditionell antiamerikanism och attacker från vänster mot regeringen och utrikesministerns minglande i var befriande. Det kunde bryta oss loss från att bli ”bromantiker”. Jag skulle vilja återkomma till en fråga, även om jag med visst gillande måste notera att även här hittar och varandra. Jag tillhör ju dem som tycker att det är bättre med 10 000 fler poliser i än en ny ambassadör på UD, och det verkar ju vara en inställning som även delar. I ser vi övergrepp. har själv räknat upp dem. Vi ser hur mänskliga fri- och rättigheter inskränks, hur politiker stämplas och fängslas och hur fria medier kringskärs. Men vi ser ändå att olika former av val genomförs. Också ett andra val till borgmästare i genomfördes, och det blev en oppositionsföreträdare som vann. partiledare, , har benämnt president som diktator. Man kan ha många synpunkter på president . Man kan ha många synpunkter på , vilket jag försökte visa. Men om man nu som parti kallar president diktator undrar jag, fru talman, vad man kallar diktator . 72 (V) replik: Jag vill börja med att slå tillbaka första påhopp på mig, att jag skulle vara antiamerikansk. Jag tycker att det som hände i , till exempel, är bland det mest hoppfulla vi sett. Jag gillar verkligen när de är så duktiga där på att välja en ny presidentkandidat. Jag ska då gå över till och . Jag är mycket oroad över den utveckling vi ser i . Jag tycker att man kan prata om att Erdoğan har lämnat demokratins väg, för vi ser väldigt tydligt att han påverkar hur valsystemet funkar. Han försöker rigga det för AKP. Han gjorde till och med om ett val i för att kunna få sin representant vald. Men han misslyckades med det eftersom det fortfarande finns krafter mot detta. Vi kan jämföra med till exempel , som är uppe för diskussion här i kammaren. Vi ser att Erdoğan är mycket kraftfullare när det gäller att gripa oppositionella, pressa medier och inte tillåta partier. Vi ser att det har gått från att bara gälla HDP till att nu också inkludera andra partier som är i opposition mot AKP. Jag är mycket oroad över utvecklingen i . När det gäller tycker jag att har visat hur vanskligt det är att utse en person till president som inte är det. Det enda har lyckats med är att komma till när Trump höll State of the union-talet. Jag menar att det hade varit smartare om hade valt en väg där vi inte valde mellan och som president. Det är den linje som har valt, och jag tror att det hade varit ett tydligare sätt att komma framåt i förhandlingarna om hur demokratin ska återställas i . Man måste nämligen vara tydlig med att inte är en demokratiskt fungerande stat. Det behöver hållas nya val. Men vi behöver också motsätta oss militär intervention och blockad, för den slår inte mot Maduro. Den slår mot det venezuelanska folket. 73 HANS (M) replik: benämnde mig inledningsvis som , den tidigare utrikespolitiska talespersonen för . Det kanske avslöjar att moderata och vänsterpartistiska synpunkter kan vara oroväckande lika. Men när det gäller är vi kritiska till diktator . Vi säger att den enda legitima institution och den enda legitima politiska församling som finns där är nationalförsamlingen. Där görs det kraftfulla försök från Maduro att kringgärda, försvåra och rent av förstöra. Men den främste företrädaren för den är Guaidó. Det är därför vi erkänner honom som den legitima representanten för . Om man från kallar Erdoğan diktator undrar jag: Vad är Maduro? 74 (V) replik: När man lyssnar på kan man tro att min åsikt skulle vara väldigt extrem. Den är det för att jag är ensam om den i riksdag. Men man kan gå till kollegor i , det norska Høyre. De tycker samma sak som jag. Det är väl där jag tycker att har gjort felvalet, för jag tycker att snarare skulle stå upp för en dialog mellan opposition och Maduros regim, för det är vad det är för mig. Han har kommit till makten genom demokratiska och korrekta val, men han behåller den inte på ett demokratiskt och korrekt sätt. Därför behöver nya val hållas i . Då kan vi spela en roll från EU:s sida och föra en dialog och vara trovärdiga i det. Men när man väljer och säger att det är den killen – som inte är vald av något folk och som har färre röster än vad Liberalerna fick i det senaste riksdagsvalet – som ska vara president bara för att har valt det går man en farlig väg där man faktiskt inte etablerar och återställer demokratin i . 75 (C) replik: När det gäller utvecklingen i finns det alla skäl att vara oerhört kritisk, mot president och mot den regim som han leder och det förtryck som han utsätter journalister, partier, opposition och medborgare för. Det är klart att kurdernas situation är djupt allvarlig, och vi har alla skäl att stötta och vara vaksamma för att hävda också deras rätt. Men, fru talman, i den här diskussionen blir det ändå lite spännande. Jag hör från talarstolen storma mot högerpolitik för att sedan från nästa talarstol omfamna och verkligen bjuda in dem i gemenskapen för att på det sättet kunna skaffa sig en röst som är starkare än den man har i kammaren. Det är spännande när ytterligheterna möts i kammaren, fru talman, på lite olika sätt. Jag hoppas att det kommer att bli mer av liberala krafter i mitten som kommer in i stället – det behövs också i riksdag. Men, fru talman, när jag hör tala om att Maduro kom till makten i en demokrati och genom korrekta val blir jag fundersam. Det är ju dessa val som inte har godkänts och som inte har accepterats. Det var därför som också kritiken mot president var så tydlig, och det är därför kraven på nyval är vitala. Varför är tvekande här? 76 (V) replik: Det har uppenbarligen stört mittengänget att de inte har majoritet i riksdag. Vi märker det varje gång vi påpekar detta. Vi påvisar att vi i enskilda frågor från vänster till höger kan hitta varandra mot mittengänget för att föra politik i rätt riktning. Vi tänker göra det och kan göra det. Det är det som vi från V:s sida vill vara tydliga med. Vi tycker att regeringen i stället borde samarbete med oss i . Jag tycker också att borde ta sig en funderare på det, för det är väldigt tydligt att vi med , Socialdemokraterna, har en rösts övervikt, och det gör att vi kan stoppa en himla massa förslag. Förra mandatperioden såg vi till att det blev en lagstiftning om uranbrytning. stoppade vi att kärnkraften skulle öppnas upp i . Det är viktiga reformer som vi kan göra upp tillsammans, och jag tror att vi kan hitta detta även inom utrikespolitiken om vi bara vill. Man tror att det sitter några fler liberaler här än vad det gör. Det gör det tyvärr inte, . Det vill jag bara påpeka. Ni är ett minoritetsstyre. När det gäller Maduro och har jag varit tydlig med att det behöver hållas nya val, och det beror på att allting inte har gått rätt till genom historien. Men vi kan se att den taktik som , , andra partier och EU valde , när man ställde sig på sida i en intern konflikt i ett land, inte har lyckats särskilt bra. Det enda som händer är att han kan resa till , men det har inte blivit mer demokrati i . Det har inte blivit bättre förhållanden på marken. Det venezuelanska folket lider under sanktioner. Det är där vi befinner oss . Jag menar att det vore mycket klokare att kliva åt sidan och säga, som faktiskt gör, att vi vill medla mellan opposition och dem som faktiskt har makten i , och det är Maduro. Det är dags att börja inse det . Jag tycker också att man felaktigt målar upp Guaidó som oppositionen när den är mycket mer mångfaldig. 77 (C) replik: Jag hör inte vara tydlig med att Maduro kom till makten genom ett val som inte var vare sig sjyst, fritt eller korrekt. Det vore välkommet om kunde göra det konstaterandet. Vi stöttar nationalförsamlingen, som Maduro ville upplösa för att den inte stämde med hans politik. Det var ett tydligt exempel på det misstyre som har ägt rum i inte bara under Maduro utan också under , som har gjort att det venezuelanska folket har drabbats väldigt hårt. När vi sa att fria val ska hållas var det utifrån den venezuelanska konstitutionen. Det var ordföranden, eller presidenten, i nationalförsamlingen som hade detta mandat när en president inte var legitim. Det är det som är skälet till att vi stöttar Guaidó. Vi bygger detta på konstitutionen. 78 (V) replik: Låt oss börja med att göra en korrekt historiebeskrivning här, vilket faktiskt inte gör. Nicolás Maduro kom till makten efter att hade valts till president – korrekt enligt ett val 2014. Sedan var det dags för val igen. Då började det inte gå riktigt korrekt till. Man flyttade på valdagen. Man hade olika typer av konstigheter kring den som fanns. Då gick det inte rätt till. Jag tänker vara tydlig, , med att jag tycker att lösningen är nya val i . Det är bara så man kan återställa människors hopp om och förtroende för demokrati i . Jag tror att det är dags att börja acceptera att den linje som man har valt när man har utsett till sin president med stöd av och stämt in i det han säger inte kommer att vara vägen. Det venezuelanska folket kan nämligen mycket väl välja en vänsterledare på nytt. Men då måste man ge folket chansen, och det är inte min och roll att bestämma vem det är som ska vara ledare. Men med det sätt som västvärlden agerar till stöd för försöker vi göra precis det. 79 (KD) replik: Det är ett land som verkligen står på randen till politisk och ekonomisk kollaps med en historiskt allvarlig humanitär kris som en direkt konsekvens. larmade om att uppemot 6 miljoner venezuelaner kan vara på flykt i slutet av detta år. Hur många det är som svälter är det ingen som vet. ser vi att hänsynslösheten och maktfullkomligheten från Maduro och hans regim inte känner några gränser. När det gäller måste vi vara på det klara med att kommunist- och vänsterpartier har valt att förminska regimens ansvar för det som händer. Maktmissbruket och det totala sönderfallet till trots skylls kollaps, som vi hörde från , på eller, som det heter, en aggressiv imperialistisk expansion. är ett av de partier som länge har försvarat det så kallade socialistiska experimentet. I Vänsterns förstamajtåg hyllades diktaturen med en jättebanderoll med texten: är inget hot. är ett hopp. Vad är hälsning till de miljontals människor som lider svårt på grund av den regim som ni kallar ett hopp? 80 (V) replik: Den svenska högern har aldrig sett de framsteg som gjordes i under tid, och framåt. Det beror på att man inte vill se de människor som lyftes ur fattigdom, hur de ekonomiska klyftorna minskades och hur landets urfolk inkluderades. I stället valde man att applådera när det skedde ett kuppförsök mot 2003 och när införde hårdare sanktioner mot landet. Det är tydligheten i detta. har varit mycket kritiskt mot Maduro. Ni försöker ge sken av att det är på ett annat sätt bara för att vi inte älskar . Men vi har varit kritiska mot Maduros styre och det sätt som han har minskat demokratin och skapat en humanitär katastrof i ett medelinkomstland. är en tragedi på många sätt att titta på. När hela världen hade ekonomisk utveckling backade ekonomin i . Den har minskat helt otroligt mycket. Och det är folket som har betalat priset för det. Jag tycker att det är så tråkigt att ni inte bryr er om det latinamerikanska folket. Ni höjer aldrig era röster för folket i , som demonstrerar, för folket i , för kvinnors rättigheter eller för urfolks rättigheter i . Det är om det står en socialist bakom som ni riktar ert fokus på det. Det är ytterst allvarligt att man applåderar sanktioner mot . Man tror att det ska straffa Maduro, militären och dem som har makten. Men det straffar bara det venezuelanska folket. Det har gått krisen i briserade. Men ni är fortfarande kvar i samma tankefigur utan att se att det kanske är dags att börja ompröva korten och titta på hur vi kan få en väg framåt och hur vi faktiskt kan få till nya demokratiska val i på riktigt. 81 (KD) replik: upplever sin värsta humanitära katastrof . säger att det ändå var rätt bra under tid. Detta är att släta över och relativisera på ett sätt som vi har sett . Det är också ett sätt att fullfölja den politik som Vänstern har haft . Vi såg det i när Vänstern röstade nej till att erkänna som legitim ledare. Detta kan tyckas en aning märkligt. Men det ligger i linje med hållning. När Maduro kom till makten skrev den populäre följande hälsning: Grattis, Maduro och ! Hur ser på denna hälsning? 82 (V) replik: Du har tyvärr fel, , i den beskrivning som du ger. Vi har inte gett den typ av stöd som du vill påskina att vi har gett. Vi avstod dessutom vid omröstningen. Vi röstade inte nej till förslaget i . Det handlar om att vi inte tycker om den väg som EU har valt, där man utser till president över det venezuelanska folkets huvud. Vi behöver återgå till att hitta en väg framåt i . Det betyder inte att vi inte ska se de brott som sker mot mänskliga rättigheter, den ekonomiska krisen och allt som Maduro har skapat. Att hänvisa till någon hälsning som gjorde innan det brakade loss på allvar i tycker jag bara är dålig politik. Det är nämligen mycket tydligt att vi har uttryckt stor oro för det venezuelanska folket. Problemet är att ni andra bara är fast i er borgerliga logik när det handlar om . Då uttrycker man oro men bryr sig inte om det venezuelanska folket. 83 (L) replik: Jag läste lite grann i motion från detta som handlar om och . Det var ganska mycket som man känner igen . Men det var en sak som jag slogs lite av, nämligen yrkande 25, där kräver att den svenska innovationsmyndigheten ska avbryta allt samarbete med . Jag kan inte förstå detta. Självklart ska vi kritisera den israeliska ockupationen av palestinska områden och så vidare. Men framför i motionen inga som helst belägg för eller exempel på att skulle vara involverat i något sådant. Den främsta, och egentligen den enda, anklagelse som för fram mot är att myndigheten har arrangerat ”en pitchtävling för startups”. Jag har svårt att se det som någon större förbrytelse. arbetar för att utveckla innovationer. Det handlar om artificiell intelligens och sådant som kan vara till hjälp inom sjukvården. Man kopplar ihop lärosäten, man kopplar ihop entreprenörer och så vidare.