prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — Detta oroar mig, fru talman, och framöver kommer vår viktigaste uppgift att vara att bekämpa arbetslösheten. Delar finansministern bilden att vi har haft en alltför dålig utveckling trots en stark högkonjunktur? Och om vi tittar framåt, vilka strukturella reformer behövs för att trycka tillbaka arbetslösheten så att även de många som blev arbetslösa före krisen kan komma tillbaka i arbete när det vänder? 43 Finansminister (S) replik: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och är länder som har lägre sysselsättningsgrad än . Vi har alltså högst andel sysselsatt befolkning i hela EU. Alla dessa länder har också ett lägre arbetskraftsutbud. Anledningen till den svenska utvecklingen är inte att vi har låg sysselsättning utan att vi med vårt historiskt höga arbetskraftsutbud överträffar alla i hela EU. har det stigande arbetskraftsutbudet i överraskat många bedömare och prognosmakare. Det går alltså inte dåligt med sysselsättningen utan väldigt bra med arbetskraftsutbudet. Detta är i grunden positivt, för ska man komma i jobb måste man såklart vara med på arbetsmarknaden. Jag är bekymrad över att arbetslösheten, inte minst ungdomsarbetslösheten, riskerar att öka framöver. Men det skulle också vara mycket bekymmersamt om arbetskraftsutbudet minskar, inte minst för dem som kommit ut på arbetsmarknaden, nämligen utrikes födda kvinnor. 44 (M) replik: Det är uppenbart varför vi inte har haft strukturella reformer för att pressa tillbaka arbetslösheten. Det finns ju inga problem med den, sa finansministern just. Trots att det har blivit fler långtidsarbetslösa sedan och blev ministrar i den är det tydligen inget problem. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag delar bilden att det är fantastiskt att vi har haft en stark sysselsättningsutveckling, men jag kan aldrig dela bilden att det inte skulle vara ett problem att allt fler personer hamnar i arbetslöshet. Vi kan inte ge upp kampen mot arbetslösheten. Jag och kommer framöver att kämpa för att genomföra riktiga och viktiga reformer för att trycka tillbaka arbetslösheten. Det handlar om utbildning och omställning. Det handlar om att få till en utbildningsplikt som verkligen är en utbildningsplikt på riktigt. Det handlar om en bidragsreform och om ett skattesystem som gynnar företagande och kan ge fler jobb. Listan kan göras lång. Jag hoppas att vi när vi kommer tillbaka kan fortsätta i samma konstruktiva anda för att ta fram förslag för bästa. Men om vi inte delar bilden att det är ett problem att så många människor är arbetslösa trots en stark sysselsättningsutveckling blir det svårt att kunna enas om viktiga reformer för att pressa tillbaka arbetslösheten. Låt mig göra det väldigt klart: Jag tänker inte komma tillbaka hit med en belåten min för att sysselsättningen har ökat. Det är bra. Men vi hade en hög arbetslöshet redan före krisen – den slog all time high för invandrarkvinnor – och den kommer jag att bekämpa . 45 Finansminister (S) replik: Att vi socialdemokrater vill bekämpa arbetslösheten tror jag inte har undgått någon. Men det går inte att säga annat när det gäller en internationell jämförelse där sticker ut än att detta inte bara gäller arbetslösheten utan även arbetskraftsutbudet. Det beror inte minst på att utrikes födda kvinnor nu är en del av arbetsmarknaden. De har kommit ut på arbetsmarknaden. Detta beror inte minst på strukturella reformer som den här regeringen har genomfört vad gäller föräldraförsäkring, utbildningsplikt och borttagande av stöd för att man inte ska arbeta, till exempel vårdnadsbidraget. Det är strukturella förändringar som vi har gjort för att människor ska komma ut på arbetsmarknaden. Sedan ska vi naturligtvis vidta ytterligare åtgärder för att man också ska komma i arbete. Extratjänster är en sådan åtgärd som gör att många, inte minst utrikes födda kvinnor som är nya på arbetsmarknaden, som har kommit ut i och med det ökade arbetskraftsutbudet också har tagit ett steg in i arbete. Därutöver är fortsatt utbyggnad av uppsökande metoder och utbildning naturligtvis vägen framåt. Men det går inte att säga annat än att i en internationell jämförelse har unikt högt arbetskraftsutbud och unikt hög sysselsättningsgrad, inte minst tack vare att så många kvinnor arbetar i . Det ska vi vara stolta över – som vi ser till att fortsätta att bekämpa arbetslösheten. 46 AMINEH KAKABAVEH (-): Läget i ekonomin är dystert. Människors tillvaro skakar i sina grundvalar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget var inte rustat att möta den coronakris som råder. Vi hade redan bostadsbrist. Sjukvården gick redan på knäna. Vi hade redan stor arbetslöshet. Vi hade redan fattiga pensionärer. Vi ser, i pandemins spår, hur skör och instabil kapitalismen är. Nyliberal konsensus råder här i om åtstramningar, om budgetöverskott och om det finanspolitiska ramverket. kräver att det sparas i ladorna, medan samhällsbygget har fallit. vilar på nyliberal ideologi. Den offentliga sektorn har ansetts som byråkrati. Den ska begränsas, har man sagt. Det privata kapitalet sas vara effektivare. 80-talet har man hojtat om att den offentliga sektorn är för stor. Den ska krympas och bli privat, har man sagt. Det är det vi skördar frukterna av . Och så skulle det ju bli en sådan formidabel tillväxt. Det som växer nu är de nya privata företagens vinster i skatteparadisen. kan vi se vad denna effektivitet har inneburit i form av avvecklade beredskapslager och avskaffande av god hälsa och sjukvård. Bättre skola, stod det på valaffischer . Skolan privatiserades, och det pedagogiska resultatet blev uselt. Men vinsterna blev stora och goda. Som socialist står jag i total opposition till den politik som förs . Ekonomin finns till för folket, inte tvärtom. Folkets val går före storfinansen, som Socialdemokraterna tidigare sa. Jag anser att den ekonomiska politikens mål ska vara full sysselsättning. Statsbudgeten får gå med det underskott som krävs. Godtyckliga mål för budgetunderskott och statsskuld – som i det finanspolitiska ramverket och – ska avvisas helt. Arbete åt alla, full sysselsättning, ska vara målet för den ekonomiska politiken. Arbetslösheten ska bort av permanent hög arbetslöshet. Alla som kan ska ha ett arbete på heltid med avtalsenlig lön. Ett allmänt sysselsättningsprogram ska skapas, där alla de som inte har hunnit hitta ett arbete ska ges anställning. Då försvinner behovet av förnedrande arbetslöshetsförvaltning som jobb- och utvecklingsgarantin. En mängd samhällsnyttiga arbeten kommer att bli utförda. Vi har råd att sätta folk i arbete. Vi har inte längre råd att göra avkall på det kravet. Arbete åt alla är en jämställdhetsfråga. Arbetslösheten slår särskilt mot kvinnor. Rätten till arbete är en integrationsfråga. Arbetslösheten slår särskilt hårt mot dem som bor i förorterna. Där är det många som är arbetslösa. Arbete åt alla är också en ungdomsfråga. De unga drabbas stenhårt av den förda politiken. Full sysselsättning är en maktfråga. Om vi har full sysselsättning tappar hotet om arbetslöshet sin kraft. Då stärks arbetarnas ställning. När alla får arbete kan vi också fortsätta förkortningen av arbetstiden. Målet är att en arbetsvecka inte ska vara längre än . Som socialist avvisar jag all uppluckring av arbetsrätten. Den politiken bygger på en lögn om att otrygghet skapar arbetstillfällen. Den socialdemokrat som ställer upp på en sådan politik sviker allt som den svenska arbetarrörelsen har kämpat för. Om man inte som arbetsgivare kan erbjuda en trygg och fast anställning till god, avtalsenlig lön har man ingen framtid på svensk arbetsmarknad. Bostaden är en social rättighet, inte en handelsvara. Bostadsförsörjningen är ett ansvar för samhället. Med rätt finanspolitik har vi råd med omfattande investeringar i bostadssektorn. Stor nyproduktion ska ske av allmännyttiga hyresrätter. Ett statligt bygg- och bostadsbolag ska inrättas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Bostadsfrågan är en jämställdhetsfråga. Bostadsbristen gör det särskilt svårt för kvinnor som separerar att hitta en ny bostad. Bostadsfrågan är också en integrationsfråga. Folk med utländsk bakgrund är betydligt hårdare drabbade än andra av trångboddhet och bostadsbrist. Detta har vi sett under coronakrisen; vi har sett hur den drabbar. Bostadsfrågan är även en ungdomsfråga. finns en kvarts miljon unga som bor hemma hos sina föräldrar trots att de hellre skulle vilja flytta. När vi ger de unga rätten till en bostad öppnar vi dörren till deras, och vår, framtid. Alla förslag om marknadshyror ska kategoriskt förkastas. Om man inte som hyresvärd kan erbjuda en god bostad till en rimlig hyra har man ingen framtid på svensk bostadsmarknad. Coronakrisen visar att samhällsbärarna är de som jobbar inom vård, skola och omsorg, inte och . Därför ska samhällsbärarna inom vård och omsorg stärkas, och de ska få trygga och säkra anställningar. Vi ska inte ha några fler nedskärningar i välfärden. Välfärden ska ge trygghet åt alla. Konkret innebär detta att statsbidragen till kommunerna ska öka så att målen uppnås. Vi ser tydligt att apotek inte lämpar sig för vinstdrivande affärsverksamhet. Apoteken ska övergå till statlig regi. Vi har under coronakrisen alltför väl sett hur den privatiserade och nedskurna äldreomsorgen brister. Den svenska skolan ska bli en institution i världsklass. Resurserna ska öka och personalen bli större. Avsikten med skolan är inte att skapa vinster åt privata riskkapitalister utan att ge kunskap och kunnande. Skolan ska ge barnen vad de behöver för att bli fullvärdiga samhällsmedborgare. Detta är så avgörande att skolan ska drivas av staten. Alla måste få en likvärdig utbildning. De religiösa skolorna ska bort. Vi behöver inte dogmer och vidskepelse, utan vetenskap. De religiösa skolornas könsapartheid och hedersnormer måste upphöra. Skolan ska motverka segregation, inte tvärtom. De privata företagen har inget intresse av någon välfärd – bara av profiter. En god och trygg pension ska vara en självklarhet. Ord som fattigpensionär och pensionsångest ska aldrig behöva uttalas. Den skamliga pensionspolitik nu som förs ska begravas. Pensionerna ska höjas kraftigt. Ingen ska vara fattig för att man är pensionär. Utgångspunkten ska vara att pensionen ska motsvara av slutlönen. Goda pensioner är också en jämställdhetsfråga. De allra flesta fattigpensionärerna är kvinnor. Denna orättvisa måste bort. Väg- och järnvägsnätet ska upp i internationell toppklass. Energi- och transportsektorerna ska bli fossilfria. Offentliga satsningar ska vara motorn i klimatomställningen, inte punktskatter på plastpåsar. Av coronakrisen har vi också lärt oss att stora offentliga investeringar behöver ske för att vi ska ha en godtagbar krisberedskap. Då duger det inte med slimmad lagerhållning och just in time-leveranser. De offentliga investeringarna bidrar till att ge arbete åt alla. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Skatterna behöver inte höjas för att vi ska nå målen för den ekonomiska politiken. Däremot har de andra viktiga funktioner i samhället. Genom skatterna ska vi radikalt öka jämlikheten. Det finns ingen samhällsnytta i att en vd tjänar lika mycket som 61 industriarbetare, inte heller i att en toppkapitalist som betalar en mindre andel i skatt än en vanlig löntagare. Kapitalet har lyckats köpa många politiker som siktar på välavlönade lobbyistkarriärer, till exempel hos och , pr-konsult åt vårdkapitalisten . Förändringar som folket vill se, som förbud mot vinster i välfärden, saknar stöd bland köpta politiker – som tvärtom stöder förändringar folket inte vill se, som marknadshyror och uppluckrad arbetsrätt. Kraftfulla skatteåtgärder ska dika ut detta träsk av korruption. Inkomster ska beskattas med 75 procents inkomstskatt och inkomster . En högre inkomst än så är inte en rimlig ersättning för något arbete. En förmögenhetsskatt ska införas. Den del av en förmögenhet som överstiger ca ska beskattas . Detta är en ekonomisk politik för folket och framtiden. Detta är den väg jag vill se gå. Och det finns väldigt många människor som håller med mig. Avslutningsvis vill jag, fru talman, yrka bifall till min följdmotion till den ekonomiska vårpropositionen. 47 (SD): I dagens gemensamma debatt debatterar vi också betänkandet FiU21 om vårändringsbudgeten. Jag skulle dock vilja börja med att kommentera de extra ändringsbudgetar som regeringen lämnat med anledning av pandemin och som har haft en hel del invändningar mot. I regel har vi inte haft invändningar mot förslagen i sig utan snarare mot det faktum att åtgärderna har satts in för tveksamt, för långsamt och för defensivt. Vi var i begynnelsen av krisen ute och pratade om bland annat slopade arbetsgivaravgifter, höjd och utvidgad a-kassa samt omsättningsstöd. Det har således tveklöst funnits en rad olika förslag i ett tidigt skede att inspireras av för att hantera krisen mer offensivt. Alternativkostnaden i sammanhanget är att man tillåter att i grunden livskraftiga företag slås ut och går under, med en skenande massarbetslöshet som följd. Det är det vi ser början på . Inom ramen för denna ordinarie ändringsbudget har vi lagt fram ett särskilt yttrande för att förklara våra ståndpunkter. I det läge som befinner sig i just nu har vi dragit slutsatsen att spelutrymme för regeringen att hantera krisen bör ges när de politiska skiljelinjerna tillåter det. Dock finns det naturligtvis områden och prioriteringar i denna ändringsbudget som icke desto mindre ter sig något märkliga. Exempelvis höjer man mediestödet, av oklar anledning. Det framgår inte på ett övertygande sätt i budgeten varför just mediebranschen, som förvisso går igenom en tuff period liksom andra branscher, ska särbehandlas. Det är en bransch som har samma möjligheter och villkor för att permittera personal. Man har lägre arbetsgivaravgifter, och man kommer att ha samma förutsättningar att ansöka om så kallat omställningsstöd. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget De krisåtgärder och stimulanser som vidtagits och vidtas under coronapandemin kommer att finansieras med en ökad statsskuld. Den notan ska naturligtvis betalas av framtida generationer. Därför kan man inte strö pengar omkring sig åt höger och vänster, utan varje satsad skattekrona måste ha ett tydligt syfte och en bred skademinimerande ekonomisk effekt. Regeringen måste därför redan i detta läge ligga ett steg före och agera ansvarsfullt när det kommer till satsningar som inte är absolut nödvändiga för att rädda den svenska ekonomin. Stödet till mediebranschen kan inte betraktas som en samhällskritisk och livsviktig prioritering. Att satsa utöver den halva miljard som satsades i mediestöd i extra ändringsbudget 167, alltså inte långt ifrån , är en uppenbart felaktig prioritering. För att använda idrottsterminologi framstår det mer som ett så kallat kompispass, alltså att regeringen ger bort skattemedel till kompisarna inom mediebranschen, än som en seriös och logiskt stringent satsning. Ett område där satsningarna i denna budget i stället lyser med sin frånvaro är den psykiska hälsan. Pandemin för med sig stora samhällsförändringar, arbetslöshet och ofrivillig ensamhet, vilket följaktligen ökar riskerna markant för ångest, självskador och höga suicidtal. Från regeringens håll drog man ned på satsningarna på området redan före krisen. Exempelvis lade man ned den nationella jourtelefonen Hjälplinjen. Det finns förvisso lokala satsningar på olika former av telefonstöd, men den nationella psykiska folkhälsan bör också prioriteras på just nationell nivå. Förutsättningarna skiljer sig nämligen beroende på var i landet man bor, och därmed varierar också förutsättningarna för att få en jämlik stödfunktion på olika håll i landet. Låg mig ta ett tredje exempel. En politiskt färgad och verklighetsfrånvänd omprioritering är när man lägger på att jobba med så kallad jämställdhetsintegrering. Det uppdraget har man gett till , som namnet till trots alltjämt är minst jämställda myndighet kvinnor i ledningsgruppen. Detta är förvisso inte ett problem för , men det kanske borde vara det för de partier som talat sig varma för kvotering. Men även om vi bortser från de politiska åsikterna om myndigheten – för det är en myndighet med ett tydligt politiskt syfte – är det, hur man än vrider och vänder på det, en fullständigt galen prioritering. Vi har en pandemi av sällan skådat slag, den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen , med hundratusentals döda, miljontals smittade och vårdpersonal som skriker efter grundläggande skyddsutrustning men får nöja sig med att återanvända munskydd. Då satsar regeringen på jämställdhetsintegrering. Jag är mållös, fru talman. Jag skulle å svenska folkets vägnar vilja ha en förklaring. Varför sänker regeringen anslaget till svensk krisberedskap med och ökar anslaget till med , alltså motsvarande belopp? Hur kommer det sig? Hur försvarar man denna prioritering? Jag ser gärna att en företrädare för regeringen, en miljöpartist eller socialdemokrat, tar replik på mig och förklarar det. Med den frågan hängande i luften vill jag passa på att önska fru talmannen, utskottet och tjänstemännen en fin sommar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 8 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2019 betänkande 2019/20:FiU24 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2019 Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 9 Anpassade regler för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor betänkande 2019/20:FiU41 Anpassade regler för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor (prop. 2019/20:148) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 10 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019 betänkande 2019/20:FiU44 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019 (skr. 2019/20:153) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 11 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015–2019 betänkande 2019/20:FiU45 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015–2019 (skr. 2019/20:104) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2019/20:FiU46 om (skr. 2019/20:108) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 13 Ny associationsrätt för medlemsbanker betänkande 2019/20:FiU50 Ny associationsrätt för medlemsbanker (prop. 2019/20:97) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () § 14 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () betänkande 2019/20:FiU57 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () (framst. 2019/20:RB5) 48 (SD): föreslås att ska godkänna att ingår ett kreditavtal med IMF om ett belopp som skulle dubbla utlåning till låginkomstländer. Det är inte första gången ett sådant äskande kommer från IMF. betalade vi av skuld. beviljade en kredit, av samma slag som ligger på bordet för beslut , till just låginkomstländer. Alldeles aviserade regeringen att man avser att överföra till . Och för drygt en månad sedan beslutade alla partier, undantaget , att ska skriva av skuld med . Denna församling har alltså en dokumenterad historik av att skicka mångmiljonbelopp till andra länder och kalla det för lån, för att i nästa skede skriva av det som andra länder är skyldiga . Därför är det intellektuellt ohederligt att beskriva denna typ av verksamhet på något annat sätt än som ren bidragsverksamhet. kommer att rösta nej till denna framställning av såväl principiella som sakliga skäl. Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () Vårt förhållningssätt till bidrag och bistånd är att dessa ska stå under svensk kontroll och tillsyn för att väljarkåren lättare ska kunna utkräva ansvar. Varken skattemedel eller centralbankspengar ska riskutsättas genom förflyttning av politisk makt långt bortom svenska folkets kontroll. När vi ökar avståndet mellan fordringsägarna å ena sidan, det vill säga svenska folket, och biståndstagarna å andra sidan, exempelvis länder som eller , blir det svårare för väljarna att utkräva ansvar. Det skapar problem i form av ett demokratiskt underskott i en organisation där vi redan har sett vår totala röststyrka reduceras till blygsamma . Detta ärende föranleder samma grundfrågeställning som när vi pratar om EU, bankunionen, militära allianser eller någonting annat där det politiska ansvarsutkrävandet försvåras och svenska folket får se sitt inflytande reduceras till ett minimum. Svaret på hur man ser på principen att medborgarnas förtroende och inflytande förvaltas och garanteras via fria och allmänna val får vi om någon timme, när vi ser vilka av partier som röstar för att outsourca svensk demokrati. Utskottet motiverar denna så kallade utlåning genom att hänvisa till ”den akuta situation som uppstått till följd av coronapandemin”. Problemet med den logiken är att även i så fall är kvalificerat för att få lånemedel från IMF. Regeringens coronastrategi har onekligen satt på kartan, med en överdödlighet bland befolkningen och med en överdödlighet på våra äldreboenden. Är det något vi missar här? Denna förfrågan kommer när även vårt land går igenom den största sjukdomskrisen i modern tid. Utöver de humanitära konsekvenserna ställs naturligtvis också vårt samhälle inför stora ekonomiska prövningar med kraftiga bnp-fall, konkurser, massarbetslöshet och deflation som följd. har regeringen inte kunnat åstadkomma samma nivå som våra nordiska grannländer på satsningarna för att hantera de samhällsekonomiska konsekvenserna av pandemin. Det öppnar för en diskussion om ögonblicksbilden av svensk ekonomi, eftersom regeringen bevisligen inte är beredd att tömma ladorna och mer därtill för att sjösätta en offensiv strategi. Inom ramen för utlåningen i PRGT-programmet är denna kontext relevant, eftersom fordringsägarna betraktas tillhöra finansiellt starka medlemsländer. Kan definieras som ett sådant just nu? Jag vet inte svaret på den frågan. Men visade i sina beräkningar redan före pandemin att de offentliga finanserna inte var långsiktigt hållbara. I Finanspolitiska rådets rapport kallas regeringens hållbarhetsberäkningar av standarden på offentlig sektor för orealistiska. Och överskottsmålet har inte nåtts i ett bakåtblickande perspektiv. Är ett finansiellt starkt medlemsland när fattigpensionärer tvingas plocka pantburkar och cancersjuka dör i väntan på operation? är landet med högst andel hemlösa i . Vi har det största sysselsättningsgapet i hela . Och hade den högsta coronadödligheten per capita i världen. Är det bilden av ett finansiellt starkt medlemsland? Om man fortfarande tvekar tycker jag att man kan fråga sjuksköterskan som står i frontlinjen mot covid-19 men saknar grundläggande skyddsutrustning. Man kan fråga läkaren som tvingas avgöra vem som ska leva eller dö, eftersom det inte finns tillräckligt med vårdplatser. Man kan fråga de anhöriga som har fått se sina nära och kära bli bortprioriterade på grund av resursbrist. Se dem i ögonen och säg att är ett finansiellt starkt medlemsland! Med all respekt är det kanske svensk sjukvård, om något, som är kvalificerad för att få lånemedel från IMF. Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () Jag yrkar bifall till reservation 1. 49 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkandet och säga något kort om varför vi står bakom förslaget. Pandemin covid-19 påverkar hela världen och vårt svenska samhälle. Vi drabbas hårt av virusets framfart. Regeringens insatser för att säkerställa resurser är inte annat än ovärderliga. Man gör dem för att kommuner och regioner, där sjukvården bedrivs, ska ha tillräckligt mycket pengar för att hantera krisen.