prot · H709143 · 2020-06-23 00:00:00 — Där är vi fyra väldigt tydliga, liksom , som också menar att rabatterna måste vara kvar. Jag sa i min inledande rapport att detta nu finns i förslaget, men det är därmed inte sagt att det är precis så det blir. Det är fortfarande många som motsätter sig att rabatterna finns kvar. Jag hör dock en och annan tidigare kraftig motståndare som ändå börjar se att det kanske är nödvändigt. Vi måste alltså ligga kvar där och jobba stenhårt för detta. Konditionaliteten tycker jag är bra. Jag tycker också att modernisering, mer i riktning mot digitalisering och att vi håller i klimatperspektivet är bra ingredienser. Men när det gäller volymen och annat finns det fortfarande kvar att göra. Alla kommer att diskutera alla de här olika parametrarna. Vi driver också att vi vill se mer aktuella kriterier när det gäller återhämtningsfonden. Vad är det som de facto har skadats, och vem har skadats? Man ska inte gå på historiska data eller befolkningssiffror. Där tycker jag mig också uppleva att det finns mer mottaglighet för resonemanget. Men det är mycket kvar att diskutera. Vi har en lång resa. 37 (M): Tack, statsministern, för svaret! Jag stöder statsministerns krav på förhandlingen kring att få behålla rabatterna, så kämpa på! Jag vill vara tydlig med att kritik mot förslagen inte handlar om någon brist i europeisk solidaritet, utan tvärtom. Vi vill att ska hjälpa till, men inom rimlighetens gränser. Vi förstår såklart att stora export till är avgörande för vårt välstånd. Det är därför det är så viktigt att budgeten och återhämtningspaketet verkligen går till rätt saker. Det är också viktigt när det gäller återhämtningspaketet att man klargör finansieringen. Att först spendera och sedan ta reda på hur man ska betala är oansvarigt, och det blir inte bättre av att skjuta detta på nästa generation. Att tala om en rad olika EU-skatter för att lösa återbetalningen är inte rätt sätt. Jag tycker inte att jag fick svar på frågan om vad de andra länderna har gjort för att förflytta sig. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Jag undrar också om det finns fler länder än de frugala fyra som kan tänka sig att titta på kriterierna och återhämtningspaketets konstruktion så att vi kan binda nya lojaliteter. 38 Statsminister (S): När det gäller den europeiska solidariteten stämmer det. Vi är solidariska. Vi har varit nettobetalare i många, , och vi har sagt att vi tycker att det är helt okej eftersom är ett land som har relativt högre välstånd. Det är sant. Men det är också så att vi under krisen inte stängde gränser och inte slutade exportera medicinsk utrustning. Det var nästan tio länder som slutade med detta. Jag påminner om att aldrig gjorde så, utan vi fortsatte att exportera mitt under krisen. Vi har ställt upp på det stora program på 540 miljarder som finansministrarna presenterade tidigare. Det är fel att säga något annat, och det måste finnas någon gräns i detta. Vad gäller lån och finansiering finns de gamla skillnaderna kvar. Men ja, det finns fler än F4 som ser tveksamheter här – delvis av andra skäl. Dels tycker man att det är en sned fördelning, dels tycker man att EU får ett alltför stort mandat. Men det är alltså inte så att F4 är helt solo. 39 (SD): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag vill inleda med att beklaga att regeringen stöder inrättandet av krisfonden. Det svenskarna röstade om i valet om EMU gällde just om vi skulle tillhöra det monetära samarbetet i eller inte. Svenskarna röstade nej. skulle inte påverkas finansiellt när andra länder kör sin ekonomi i botten. Regeringen tycker nu att det är acceptabelt att använda låneinstrument på det här sättet i EU och att länder som har svårt att låna pengar ska få hjälp av andra EU-länder för att sänka sina räntor. Men det här är inte vägen framåt. har haft budgetunderskott i sina finanser . Jag säger inte nej till att vi ska hjälpa under en kris, men i så fall ska det ske bilateralt eller via IMF. Det ska också vara förenat med tydliga krav på ekonomiska reformer. Länder kan inte tillåtas köra sin ekonomi i botten och förvänta sig att andra länder ska ordna fram lånen. När det kommer till bidragen välkomnar vi naturligtvis att regeringen säger nej till detta. Det som oroar oss lite är att när man läser medierapporteringen efter mötet tycks länderna i syd inte vara speciellt oroliga. Man menar att alla vill ha en lösning och att förhandlingarna fortsätter. Man sätter helt enkelt stort hopp till att det här kommer att gå att ro i hamn. Jag undrar därför: Har regeringen varit tillräckligt tydlig med att inte tänker acceptera bidragen och att vi inte tänker acceptera ytterligare en EU-budget som vi ska betala tillbaka på? Har regeringen varit tydlig med detta? Har statsministern sagt att det här inte är någonting att förhandla om och att vi inte tänker acceptera bidragen? Har det gått fram till länderna i syd? 40 Statsminister (S): Om man lyssnar på den kritik som får i det här avseendet tror jag nog att man kan säga att det har gått fram. Det finns i diskussionen en tydlig besvikelse över att vi inte anses vara tillräckligt solidariska för att vi inte ställer upp på bidrag utan att vi vill se lån. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer och regeringen och de flesta andra partier har däremot helt olika uppfattningar när det gäller stödet. Vi måste också förstå att utan medlemskapet i EU och det utbyte vi har av det hade vi haft en betydligt sämre situation i . Det finns ett stort värde i detta, och det är klart att det därmed också finns en stor risk. Om stora ekonomier tillåts falla i det här har vi en risk. Det är inte bara gratis att säga nej. Det är också behäftat med en kostnad, en alternativkostnad, som man måste titta på. Vad gäller kravet på reformer är vi tydliga med att vi både vill se kriterierna för en fördelning av vad medlemsstater ska få och att det ska gå till det som faktiskt främjar produktivitet, tillväxt och konkurrenskraft. Det är så vi bygger värden som vi sedan kan använda i olika syften. För oss är det viktigt att det är så. Kommissionens förslag bygger på att man kopplar det till den så kallade terminen, där länder redan har uttalat vad man bör göra för att åstadkomma starkare ekonomier. Det finns uttryckt där, och ska man följa det. Det ska också bygga på klimatomställning och så vidare. Det blir alltså inte helt fritt, men jag tycker att det återstår att formulera detta tydligare, för man kan alltid ställa krav på vad pengarna ska användas till. To be continued! 41 (C): Tack, statsministern, för återrapporteringen! För del välkomnar vi att regeringen har fört fram en rad viktiga frågor, som vi också har en bred enighet om i riksdag. Vi är eniga om att omfattningen på den kommande EU-budgeten inte kan tillåtas växa helt obehindrat. Det är glädjande att regeringen har tryckt på konditionaliteten både i återhämtningsfonden och i långtidsbudgeten. Det är viktigt att vi ser till att EU-medel inte går till dem som inte respekterar EU:s grundläggande värden. Jag välkomnar också att vi trycker på att återhämtningsfonden ska vara till för att reparera faktisk skada. Det handlar inte om att reparera ett allmänt dåligt ekonomiskt läge utan om att klara av att möta krisens effekter. Det som jag skulle vilja fråga statsministern är om han på något vis har fört fram vikten av att återhämtningsfonden, när den nu är färdig och när den börjar fungera, också verkar för en grön omställning och för reformer till exempel på digitaliseringsområdet. Finns det möjligheter att koppla de här två samman? Vad gäller långtidsbudgeten skulle jag vilja höra lite om hur statsministern för fram kraven på modernisering. Stora delar av budgeten kan moderniseras; det tror jag att de flesta håller med om. Det gäller också den gemensamma jordbrukspolitiken. Men när vi har diskuterat de här frågorna i låter det som att allt som ska sparas på ska tas från jordbrukspolitiken. Här är det oerhört viktigt att vi inte får en budget som försämrar svenskt konkurrensläge. Vi ska också minnas att det inte bara handlar om jordbruksstöd och jordbrukspolitik, utan det handlar också om stöden till regioner som har stora utmaningar med tillväxten. Hur har statsministern balanserat detta? 42 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Det är en styrka när man förhandlar att det finns en stark uppslutning i riksdag i dessa frågor. Konditionalitet är en sådan fråga. Där upplever jag att det finns ett starkt stöd. Det är några som inte tycker om detta, men att koppla konditionaliteten till rättsstatens principer är bra. Där har vi varit tydliga, så jag upplever att vi har haft framgång där. Sedan var det frågan om fonden. Vi har framfört vår bestämda uppfattning, och det är kommissionens ambition, att den också ska kopplas till det gröna. Där är kommissionens ordförande von der Leyen tydlig. Även där finns några medlemsstater som spjärnar emot, men jag upplever att vi har fått en allt bredare uppställning för den linjen, det vill säga att den måste gå hand i hand med klimatomställningen. Det är helt nödvändigt. Det är något som vi har framfört tydligt – liksom digitaliseringen. Samma gäller för budgeten. Den modernisering som vi har talat om handlar inte bara om att lägga på mer. Först och främst är det ett stort medlemsland som är nettobetalare som har lämnat EU. Att rätta mun efter matsäcken innebär också att prioritera om inom budgeten. Vi har sett att det är möjligt att göra omprioriteringar till mer digitalisering, en klimatomställning och att höja produktiviteten. I CAP – jordbrukspolitiken – finns ett tydligt uttalat grönt perspektiv. Det är bra. Det finns saker som kan göras om eftersom det bevisligen går mycket pengar till stora markägare, och det är kanske inte det som i första hand ska göras. Men självklart ska svenska bönder inte få relativt sämre konkurrenskraft. Det är ingen betjänt av. Vi menar också att det kan göras moderniseringar i sammanhållningspolitiken för att mer främja det som är framtiden. 43 (C): Jag tror i och för sig inte att det är fel att även större jordbruksenheter tar del av EU:s jordbrukspolitik. Ett större problem är väl att och personer med koppling till honom har kunnat lyfta pengar ur systemet. Den typen av saker tycker jag absolut att vi kan driva på för att förbättra. Där kan vi göra neddragningar. Men det gäller att detta inte drabbar konkurrenskraften för det svenska lantbruket. Vi är i alla fall i överens om att stärka konkurrenskraften. Det kan inte vara så att det är lantbrukare och landsbygd som ska betala för brexit, även om vi alla förstår att den påverkar budgetarbetet. Jag har en till fråga som jag skulle vilja ta med i mitt inlägg: Vi förde tidigare fram vikten av tydliga formuleringar, en fri och regelbaserad handel och en fungerande inre marknad. Det kommer att vara helt avgörande för och särskilt för som ett exportberoende land att få handel och rörlighet att funka. Annars kommer det att vara svårt att få igång ekonomin. Vi kan inte bara gå in med stödpaket. Hur har ni fört fram det argumentet? 44 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Jag säger återigen att det inte är så att svenska lantbrukare ska tappa i konkurrenskraft. Det är inte så förändringar ska ske. Men vi måste se över alla delar i budgeten. Vi fyra fokuserar på frågan om den inre marknaden. Även om detta stöd ges i någon form av fond är det inte det stödet som ensamt gör skillnad. Skillnaden görs med hjälp av en tillräckligt stark inre marknad med fri rörlighet. Det är därför vi vill påminna om att är ett land som inte begränsade den fria rörligheten under krisen. Vi kunde berätta för både och att svenska företag fortsatte att leverera medicinsk utrustning till flera länder mitt under krisen när andra länder stängde gränserna. Det är så man ska bevaka och försvara den inre marknaden, och det är dit vi måste tillbaka. Inre marknad, rörlighet, digitalisering och klimat är den typ av frågor som vi vill prioritera, och det ger vi tydligt uttryck för tillsammans med de andra. 45 (V): Herr talman och statsminister ! Det råder inget tvivel om att det kommer att finnas behov av massiva investeringar för att ta oss ur krisen. Det handlar om investeringar som ökar produktiviteten och konkurrenskraften, minskar klimatutsläppen och upprätthåller efterfrågan i ekonomin. Detta är i första hand ett nationellt ansvar, men självklart kan även internationella organisationer bidra. Europeiska investeringsbanken är ett utmärkt redskap som finns på europeisk nivå. Frågan är om återhämtningsfonden är rätt metod. Det krävs att man kan agera kraftfullt, riktat och om investeringarna ska nå det syfte de ska ha. Det handlar här om att betala in pengar för att sedan ansöka om att få tillbaka dem som lån eller bidrag eller att förstärka EU:s budget. Det vet vi inte riktigt . Det är varken snabbhet eller träffsäkerhet som kännetecknar dessa system. Det blir antagligen för spritt och , men det blir ganska mycket pengar till EU-systemet. Det är egentligen två andra saker som sker. passar på att få den större budget man alltid har velat ha. Man använder krisen som argument. Mycket lite av det man ska använda pengarna till har med krisen att göra. Det andra är att inte har förmått att skapa ett gemensamt system för obligationer – eurobonds. försöker man lägga över en gemensam upplåning på EU-nivå i stället, som egentligen hör hemma på euronivå. Det har lite med att komma ut ur coronakrisen att göra. Det finns också ett antal euroländer som är hårt skuldsatta och kan ha problem med framtida upplåning. Därför är det så viktigt och bra att har en tydlig position och givit ett tydligt mandat, och jag hoppas att regeringen håller fast vid detta och har en tät dialog med framöver. Min fråga gäller . Anser statsministern att situationen i är så allvarlig vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter att man redan nu bör åberopa artiklar och använda andra möjligheter för att minska utbetalningar från EU:s fonder? 46 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Först var det frågan om det finns ett behov av massiva investeringar, och jag tror att vi alla är överens där. Sedan frågade och om fonden är det rätta att ha. Jag anser att det beror på konstruktionen av den. Jag menar, liksom , att den måste vara riktad, och därför måste kriterierna vara tydligare; här har en skada uppkommit, och då kan man få stöd. Fonden bör även vara begränsad . Det är därför vi föreslår utgången av 2022. Annars blir det bara en förlängd expansion av budgeten. Jag hade inte tänkt att man i första hand ska betala in till fonden för att sedan få tillbaka, utan det ska vara fråga om upplåning för EU. Det är därför man vill höja taket för de egna medlen. Däremot finns ett åtagande från varje land, det vill säga att detta bygger på att man använder EU-budgeten och att medlemsstaterna garanterar fonden på något sätt. Det är därför vi vill ha lån, inte bidrag, eftersom pengarna ska tillbaka. Jag delar uppfattningen att det finns en risk för att det bara blir fråga om en större budget, och det är det vi motsätter oss. Vi har varit emot det , och vi tycker inte att det vore rätt. Därför motsvarar de 500 miljarderna nästan en 50-procentig ökning. Sedan var det frågan om . Det är kommissionen som har att följa upp huruvida medlemsstaterna följer kraven och lever upp till kraven i fördraget. Kommissionen gör sedan de undersökningar som ska göras. Jag är glad att kommissionen skärper kraven i fråga om de medel som betalas ut ur både budget och en eventuell fond. Det tydliggör en riktning, och det finns ett allt starkare tryck på att så måste ske. Det är helt rätt. 47 (V): Jag välkomnar statsministerns svar. Jag tycker också att det är riktigt att säga att pengarna ska användas de faktiskt kan göra nytta för att ta oss ur krisen. Jag vill knyta an till fråga från . Jordbruksstödet och regionalstödet används aktivt i både och för att belöna dem som är lojala med regimen. Man delar ut jordbruksmark, och man delar ut stöd till oligarker och godsägare. Den största bidragstagaren i har en viktig politisk funktion i . Därför vore det kännbart om man skulle dra in stöden eftersom de går direkt på deras system för att upprätthålla den politiska makten. Jag menar att det i första hand är en politisk signal, och det är viktigt för som land att kunna säga att det nu har gått för långt i fråga om mediefrihet, med universitet som stängs och med räder mot människor som skriver på sociala medier att vi tycker att det är dags för oss att sätta det politiska trycket. Det vore välkommet om statsministern kan göra ett sådant ställningstagande. 48 Statsminister (S): Vår uppfattning vad gäller att stänga universitet och andra saker har vi gett uttryck för. Vi är en av de stater som driver de frågorna inom ramen för Europeiska unionen. Däremot finns det en ordning för den rent juridiska efterlevnaden och krav på det, och det är kommissionens uppgift att både följa den och dra igång utredningar om så skulle krävas. Det är ingen skillnad i sak men möjligtvis i form vad gäller hur detta ska ske. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Jag delar uppfattningen om jordbruksstödet. Jag har fört fram , både bilateralt och vid andra tillfällen, att det knappast var så det var tänkt en gång. Det är därför vi driver att vi måste göra om jordbruksstödet och inte minst se till att det är mycket mer tryck på klimatomställning även här. Det kommer vi att fortsätta driva. 49 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Det är viktigt att EU gör rätt saker och fokuserar på sina kärnuppgifter. Därför anser vi i att EU:s långtidsbudget ska vara återhållsam och att den ska finansieras på befintliga sätt, inte genom nya EU-skatter. EU ska fokusera på framtidsutmaningar såsom säkerhet och klimat, men detta måste ske genom omfördelningar inom budgeten. vill se en mer återhållsam budget för de kommande sju åren och att får behålla rabatten på EU-avgiften, som är ca . Vi är inne i en djup ekonomisk kris på grund av coronapandemin, som har lamslagit ekonomin. Miljontals människor är smittade, och flera hundra tusen har dött. Tillsammans kan vi spela en roll i denna kris och visa solidaritet med särskilt drabbade länder inom EU genom att bistå varandra med sjukvård och sjukvårdsutrustning samt förmånliga lån och ekonomisk återhämtning. förslag om ett återhämtningspaket som ska hjälpa EU-länder som drabbas av coronapandemin ur krisen är på , där 500 miljarder föreslås som bidrag och 250 miljarder som lån. Det är en gigantisk satsning. anser att återhämtningsfonden bäst utformas genom lån, inte bidrag, och att stödet främst ska riktas till dem som har störst behov och har blivit hårt drabbade av pandemin. Man behöver se över återbetalningsperioden, som sträcker sig över tre decennier. I var statsministern kritisk till återbetalningstiden för lån, som alltså sträcker sig . Min fråga är om statsministern har fått gehör för kortare återbetalningstid för lånen. 50 Statsminister (S): Jag kan börja med det på slutet. Vi hade ingen förhandling då, utan på mötet fick alla ledare möjlighet att ge uttryck för sina principiella ståndpunkter. Därför vet jag inte det. Det är väl så att de som verkligen vill ha det här, de vill ha så lång återbetalningstid som möjligt. En fråga är om det är medlemsstaten eller EU som ska återbetala. Många tänker sig de här 30 åren medan andra säger att då tar man på sig så mycket för generationer långt fram att det inte är bra. Exakt ställning där kan jag inte säga, men vi fortsätter driva på för att det ska vara . Det här ska sträcka sig till 2022, och sedan ska det vara . Det blir ett för stort åtagande annars. Kärnuppgifterna är säkerhet och klimat, som nämnde. Men det är också viktigt för oss att i utgången av det här bygga en ännu starkare marknad så att den inre marknaden verkligen fungerar. Där har vi en nytta. Det är det jag tycker är så viktigt att vi ser, för den inre marknaden är oerhört ekonomiskt betydelsefull för . Vi har all anledning att bidra i det, inte minst i den omvärld vi lever i nu om vi tänker utanför EU – , , och andra stora spelare och , den andra stora grannen i öst. Att vi far väl och kommer väl ut ur det här och att EU kommer väl ut ur det här har stor betydelse för . Därför måste vi bidra på olika sätt för att hitta en lösning. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Jag delar uppfattningen att 750 miljarder är gigantiska siffror. Vi har redan 540 miljarder, som finansministrarna kom överens om . Redan det är stora satsningar. Vi vill få ned det här, och vi diskuterar återbetalningstiden. 51 (KD): Vår ekonomi är beroende av EU och gynnas av en gemensam inre marknad med fri rörlighet med mera. av export går till EU. är nettobetalare till EU och ska naturligtvis fortsätta bidra till EU:s välstånd även framöver. Men en viktig del i avgift är rabatten på . Statsministern nämnde att det finns vissa länder som ifrågasätter den. Min fråga till statsministern är: Kan vi räkna med att rabatterna kommer att kvarstå och inte fasas ut –2027? Med detta vill jag passa på att önska talmannen, statsministern och alla andra en trevlig sommar. 52 Statsminister (S): Ja, vi är överens om att vi ska fortsätta bidra i detta. Som jag sa i min återrapport ligger det nu i förslaget att rabatterna är kvar, att de inte fasas ut under den här budgetperioden. Det är naturligtvis oerhört viktigt för oss, för annars kommer nästa förhandling att inledas från en mycket sämre position. Det har varit vårt budskap att rabatterna är en förutsättning för en överenskommelse över huvud taget, och jag tror att det börjar sjunka in. Men det är utan tvivel många länder som är emot det, så det kommer att fortsätta vara en diskussion och en kamp om detta. Jag tror dock att allt fler inser att det är en grundförutsättning. Jag önskar detsamma till . 53 (L): Tack så mycket, statsministern, för återrapporten! Det var ju ingen förhandling. Det var väl det vi misstänkte redan från början – att det mer skulle bli ännu ett tillfälle att påpeka det man redan visste. Men i sitt senaste inlägg här sa statsministern återigen att det kommer att ha stor betydelse för att EU kommer väl ut ur den här krisen. Där är vi överens. Man kan också säga att EU har väldigt mycket att förlora på om vi inte kommer väl ut ur förhandlingarna eftersom förtroendet för EU nu börjar sjunka i befolkningen. Till exempel visade en mätning i att två tredjedelar av den italienska befolkningen inte ansåg att man fick ut något av medlemskapet i EU. Börjar vi hamna på den banan att medborgare i EU-länder inte längre tycker att det är ett mervärde att vara med i EU, då kommer vi alla att stå som förlorare – alla. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Därför är den här förhandlingen väldigt viktig. Det är ju inte någon överraskning för statsministern att Liberalerna tycker det, då vi är det mest EU-positiva partiet i den här församlingen. krävs det inte så hemskt mycket för att vara det, känner jag, för när det kommer till kritan vill man vara med men inte riktigt hela vägen ut. Därför har Liberalerna anmält avvikande meningar när det gäller långtidsbudgeten och även återhämtningspaketet. Vi skulle vilja se en betydligt mer proaktiv och satsande attityd från den . Jag noterade att ändå citerades som att han upplevde ett växande samförstånd efter detta möte. Jag undrar om statsministern kan delge oss vad det växande samförståndet är. Börjar också de fyra frugala jämka sin position? Det skulle i så fall vara en välkommen nyhet för en liberal. 54 Statsminister (S): Att det inte blev någon förhandling kan verka lite konstigt, men en förutsättning för förhandling är att man träffas fysiskt. Det har vi inte kunnat ännu, men nästa gång kan vi göra det.