prot · H80957 · 2020-12-18 00:00:00 — Den konflikt som försöker att måla upp tycker jag inte är den riktiga. Däremot är det självklart så att olika intressen i samhället står mot varandra. säger i sitt inlägg att det är anmärkningsvärt att det uppstår intressekonflikter när man till exempel nu utvecklar försvaret, ger mer resurser och då är i mer behov av övningsområden och övningstider. Det har jag verkligen svårt att förstå. För mig som bostadsminister är det självklart att det finns intressekonflikter när man utvecklar verksamheter. Det är en situation som vi aldrig kommer att komma ifrån, hur lagstiftningen än ändras. Däremot gör vi alltid vårt bästa för att väga de intressekonflikterna mot varandra och skapa bästa möjliga beslut som tar hänsyn till olika intressen. Det känns lite grann som att och försöker att skapa en tulipanaros, som man brukar säga. Man vägrar att välja utan man vill låtsas som att man kan få allt. Så är det inte tyvärr i den hårda politiska verkligheten som vi lever i. har varit starkt pådrivande, vill jag minnas, för att rusta upp försvaret och ge mer resurser, det vill säga ha fler manskap som ska utbildas. Man vill ha fler övningar. Man vill ha möjligheter att ha både flygövningar och andra övningar som skapar utmaningar för andra verksamheter i närområdet runt övningsområdena. Det har vi nu att ta hänsyn till. Regeringen har också gjort en av de största upprustningarna av försvaret och satsat stora resurser på att bygga upp vår försvarsförmåga. Det har vi gjort med vetskapen om att det kommer att påverka andra verksamheter runt omkring. Att låtsas som, vilket är bekvämt när man sitter i opposition, att man inte behöver göra den typen av avvägningar är tyvärr inte ett sätt hitta lösningar på eller komma framåt i de här frågorna. Det leder möjligtvis till billiga opinionspoänger, om det är vad man försöker uppnå. Låt oss i stället ha en ärlig diskussion och konstatera att ska vi rusta upp försvaret kommer det att innebära att en del andra verksamheter i kommer att få anpassas till det. Det är väldigt svårt att komma ifrån den situationen. Det är också intressant när man gör som jag har gjort och går in på hemsida och läser om försvaret. Det är knappast den här konflikten med andra intressen, som nu lyfter och verkar tycka är den viktigaste, som kommer till uttryck. Det handlar snarare om att man ska trycka på mer och att vi ska ha ännu mer försvarsarbete. Då måste man också någonstans som parti ta ansvar för det. Vill man ha mer försvarsverksamhet måste man också ta ansvar för att det till exempel leder till mer buller och verksamheter som inte är lätta att kombinera med andra verksamheter. Jag blir också lite oroad när säger att när försvaret var välrustat hade vi en annan lagstiftning. Innebär det att vill gå tillbaka den lagstiftning som rådde och under ? Där kan jag ge ett väldigt tydligt besked: Det vill inte och den nuvarande regeringen. Vi är glada över att kunskapen om buller och miljö har gått framåt, och vi måste också anpassa våra regelverk kring det. 18 (M): Omfattningen av vår försvarsverksamhet har, som vi har varit inne på tidigare, fluktuerat starkt från en period av upprustning efter till järnridåns fall med en stark nedrustningstrend. I när säkerhetsläget i vårt närområde är sämre vill vi stärka vår försvarsförmåga, precis som Per har läst på hemsida. Det innebär att Försvarsmakten behöver kunna öva alltmer och därmed ha tillgång till övnings- och skjutfält. När det gäller skjutfälten har Försvarsmakten med stöd i blivit betydligt mer restriktiv och har tydligare meddelat vilka influensområden man anser sig ha i anslutning till sina övnings- och skjutfält. Försvarsmakten beskriver influensområde på följande sätt: ”Områden som berörs av omgivningspåverkan från den militära verksamhet som är ett riksintresse, redovisas som influensområden. Ett influensområde är ett område inom vilket åtgärder som exempelvis ny bostadsbebyggelse kan påverkas av, eller som i sin tur kan påverka, verksamhet inom riksintresseområdet.” Problemet uppstår när man ska tillämpa på bullerområdet. Principen är då att verksamheten, vid klagomål, i bästa fall måste begränsas och i värsta fall upphöra. Skulle Försvarsmakten tillåta nybyggnation inom ett influensområde vid ett skjutfält och de nyinflyttade upplever att verksamheten är störande infinner sig risken att skjutfältet måste stängas. Den här situationen är inte unik, det vill säga att riksintressen begränsar vårt behov av att bygga bostäder, vilket många kommuner är i skriande behov av. Vore det då inte rimligare om man i stället kunde arbeta tillsammans för att stärka vår försvarsförmåga och på samma gång tillåta fler bostäder? Det är högst troligt att försvaret hade kunnat tänka sig nybyggnationer inom sina influensområden om man vore garanterad att det inte skulle påverka Försvarsmaktens verksamhet negativt. Problemet är att inte tillåter detta. Ministern säger att jag inte ger en riktig bild. Men vi har exemplet på . skjutfält började etableras 1898 och omfattar . Det är ett unikt övningsfält eftersom det kan användas till alla försvarets vapenslag. , när försvaret hade en låg närvaro på ön, nyttjades enbart delar av övningsfältet. Efter återetableringen 2018 nyttjas nu hela övningsfältet. Försvaret har sedan gammalt en stark folklig förankring på . Grannar har länge varit vana vid militär närvaro och militärt buller utan att det skapar nämnvärda intressekonflikter. Därför var också merparten av gotlänningarna positiva till återetableringen av P 18 på ön. Problemet med det nya miljötillståndet är att påverkansområdet, eller influensområdet, som omger övningsfältet är cirka tio gånger större än det var med tidigare tillstånd. Förklaringen sägs vara den nya lagstiftningen – oklart riktigt hur – som ska vara styrande för detta. Den kraftiga utökningen av området har tillkommit trots att det är samma vapendimensioner och vapenslag som nyttjats . Den helt styrande aspekten för storleken av påverkansområde är . Inom påverkansområdet läggs en våt filt över utveckling och byggande som täcker ett område som är och en mil brett på . Det är likadant i , där det om prognoserna slår in kommer att behöva byggas bostäder för ytterligare 50 000 invånare . Också här är försvarets närvaro ganska självklar, och man har inga större problem med det som låter. Tycker inte ministern att det vore fiffigt att slippa onödiga intressekonflikter? Kanske skulle kunna tillåta någon form av servitut för försvarets övningsverksamhet? 19 Statsrådet (MP): Jag hoppas verkligen att det inte är som säger: att försvaret har samma vapen som de hade när skjutfält en gång etablerades, 1898. Det vore väldigt olyckligt. Detta är ett exempel på hur samhället utvecklas och att vi måste ta hänsyn till denna utveckling när vi väger olika intressen mot varandra. Det är det som gör denna lagstiftning ganska komplicerad och avvägningen komplicerad. Det här är inte den enda utveckling som pågår i vårt samhälle. Vi får till exempel genom forskning och vetenskap mer och mer kunskap om hur exempelvis miljö, buller och andra faktorer påverkar oss som biologiska varelser och vår hälsa. Detta gör också att lagstiftningen måste utvecklas för att ta hänsyn till den kunskap som också utvecklas. Jag skulle tycka att det vore en ganska fruktansvärd utveckling om lagstiftningen stannade vid regelverk och vi bestämde att så ska det vara för all evinnerlig framtid. Det här är en utveckling som vi måste ta hänsyn till och kunna avväga. För mig låter det som att det egentligen är ute efter är att vi ska göra avkall på äganderätten, det vill säga att om man äger en fastighet som påverkas av försvarsintressen ska man inte ha samma rättigheter som andra fastighetsägare. Då går vi ju in på ganska grundläggande lagstiftningsförändringar; det är närmast grundlagsändringar vi pratar om då det för vissa inte gäller samma äganderätt som för andra. Jag tror att det är en väldigt svår väg att gå. Regeringen jobbar intensivt med att försöka göra den förnyade avvägningen. Vi har till exempel riksintressen som bildades genom den nya . har det också skett utveckling; mycket har hänt i samhället. Därför tycker vi att det behöver göras en översyn, och vi gör nu en pågående översyn av riksintressen. samordnar, och det är sex olika myndigheter som ser över sina riksintressen. Förutom är det , , , och . Översynen ska slutredovisas , och då kommer vi att få mer underlag för att se hur vi kan minska en del riksintressen och därmed möjliggöra en del annan verksamhet liknande den som lyfter fram. Som kanske hörde ingår inte försvaret här, och det är på grund av att vi från regeringens sida säger att försvaret har ett särskilt intresse och att det står över andra riksintressen, vilket också står i . Min fråga är: Vill att vi ska göra samma översyn också av försvarets riksintressen? Det skulle vara en väg att på ett annat sätt kombinera avvägningarna, det vill säga att försvarets riksintressen får maka på sig medan andra intressen i samhället får större vikt, till exempel bostadsbyggande och ägarintressen. Det vore intressant att höra. Det är inte den väg som regeringen har valt. När det gäller har riksintresset för totalförsvaret som sagt getts företräde i förhållande till andra konkurrerande riksintressen. Det beror just på att lagstiftaren har sett att detta är en verksamhet av särskild vikt för säkerhet. Min fråga är: Vill och riva upp detta regelverk, alltså att säga att försvaret inte ska ha ett särskilt intresse i lagstiftningen utan ska vägas mot andra intressen? Inte heller detta är den väg som regeringen har valt i det här fallet. Återigen: Det är lite svårt att greppa vad tror att man kan åstadkomma på kort sikt. Det här är intressekonflikter som har funnits med under hela moderna historia och som kommer att fortsätta att finnas med. De ändras , och därför behöver vi se över regelverken. Men tron att de inte skulle uppstå över huvud taget tycker jag är lite svår att försvara ens om man sitter i opposition. Vi har också ett annat ägarintresse, och det är vindkraften och att man ska kunna bygga vindkraft i vårt land. Regeringen har gett ett uppdrag till Försvarsmakten att se hur man kan möjliggöra byggande. Är det någonting som stöder eftersom vi har ägarintressen? 20 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag tror att vi lämnar vindkraften till en helt egen interpellation. Jag lovar att skriva den. Det ligger förståeligt nog inte i försvarets intresse att öppna upp lagstiftningen alltför mycket eftersom man då riskerar att behöva begränsa sin verksamhet och att det blir svårare att få tillstånd . Men det ligger i försvarets intresse att ha en bred folklig förankring för det arbete som de gör. har både och förändrats på ett antal avgörande punkter, framför allt när det gäller störande verksamhet. Det har inneburit att det har blivit allt svårare att kunna bygga i till exempel bullerutsatta miljöer. Det har i sin tur lett till att verksamheter som ses som störande har blivit betydligt mer restriktiva när det gäller att tillstyrka byggnation i den direkta närheten, framför allt verksamheter som klassas som riksintressen. Det är bra att ministern nu gör denna översyn, och jag ser fram emot att läsa den . Den nuvarande situationen blir dock svår. Det blir svårt för Försvarsmakten att öva och för kommuner och markägare att bygga. Det här, fru talman, inskränker äganderätten och skapar söndringar som är onödiga och som borde gå att lösa. Jag tror inte att man kan lösa alla problem i världen, men jag tror att man kan göra mycket bättre än man gör . Jag tänkte att man kanske kan ha någon form av servitut för Försvarsmaktens övningsverksamhet om man behöver ändra lagstiftning. Det finns nog också ett behov av ett bättre samverkansforum för dialog. Jag tror att mycket går att lösa via bättre dialog. Menar vi allvar med att bygga upp ett starkt försvar måste vi göra det tillsammans med våra kommuner och regioner. Då blir försvaret en naturlig del av vår vardag och ses som en tillgång i stället för att bli något som skapar onödig söndring på grund av en stelbent lagstiftning. Avser ministern att agera i denna fråga, eller kommer vi bara att få se ministern följa den på läktaren utan att agera? 21 Statsrådet (MP): Den sista frågan har jag redan besvarat. Vi agerar för att möjliggöra ett ökat bostadsbyggande och för att vi ska kunna använda de områden som finns runt om i så effektivt som det över huvud taget är möjligt. Men jag har också varit tydlig med att det finns motstående intressen som i en del fall är svåra att förena, även om fortfarande lite grann låtsas som att det inte finns någon intressekonflikt. Jag lyfte vindkraften som ett exempel. Där handlar det också om ett starkt ägarintresse. Många markägare skulle tjäna ganska mycket pengar om vindkraftverk kunde byggas på deras områden, men detta begränsas av Försvarsmaktens intressen när det gäller till exempel övningsverksamhet. Jag ser fram emot den interpellation som nu utlovade och den debatt som kan följa på den. Vi har, och det är viktigt att konstatera, ett tydligt ökat byggande under denna och den förra mandatperioden jämfört med hur det har sett ut . Det visar att vi har kunnat kombinera olika intressen med varandra och att detta leder till att vi kan minska bostadsbristen. har höjt prognoserna – vi kommer att bygga 54 000 lägenheter, vilket är närmast den dubbla byggtakten jämfört med hur det var när ledde regeringen och påverkade bostadsbyggandet. Även framåt ser prognoserna ut att vara högre . Detta är viktiga frågor, och vi kommer att fortsätta att följa dem. Vi kommer att göra allt vi kan för att möjliggöra ett fortsatt ökat bostadsbyggande och för att vi ska kunna använda de svenska markytorna så effektivt som möjligt – för boende men också för verksamheter som till exempel energiproduktion. Däremot har jag inga illusioner när det gäller den konflikt som i realiteten finns, inte bara med försvaret utan också till exempel gällande trafikförsörjning och många andra intressen. Den kommer vi att få fortsätta leva med, och vi behöver fortsätta utveckla lagstiftningen kring detta. Med detta vill jag tacka för denna interpellation och också önska , alla åhörare och talmannen en god jul och ett gott nytt år. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:124 om aborträtten i 22 Utrikesminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen gör för att stödja rätten till abort i och om jag avser att agera för att EU ska hålla inne medel till länder som inte skyddar demokrati och kvinnors rättigheter. Kvinnors och flickors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, är mänskliga rättigheter. anser att tillgång till säker och laglig abort ingår i dessa rättigheter. Den svenska ståndpunkten är väl känd för , och vi framför den till polska företrädare i olika sammanhang. I den bilaterala dialogen och i EU-sammanhang diskuterar vi med frågor som förenar, men också frågor där vi har olika perspektiv. Frågor om mänskliga rättigheter, särskilt flickors och kvinnors rättigheter samt hbtq-personers rättigheter, är prioriterade under samtalen. Polska kvinnor har möjlighet att resa till för att genomgå abort. togs kravet på att vara svensk medborgare bort i abortlagen. I likhet med vad som gäller beträffande övrig hälso- och sjukvård som ges till EU-medborgare kommer regionens kostnader att ersättas av kvinnans hemland, givet att kvinnan har en försäkring i hemlandet. Ersättningen baseras på kvinnans försäkring. I de fall den inte täcker abort får kvinnan själv stå för kostnaden. En bedömning av huruvida vårdbehovet inte kan anstå av medicinska skäl behöver göras i varje enskilt fall. pågår diskussioner om EU:s nästa fleråriga budget, inklusive villkoret att EU:s medel ska förvaltas på ett sätt som är förenligt med unionens grundläggande demokratiska värden och rättsstatens principer. Denna förhandling är , som alla känner till, slutförd. Regeringen vidhåller att EU-medel inte ska gå till medlemsstater som inte lever upp till rättsstatens principer. 23 (V): var den svenska abortlagstiftningen mycket restriktiv, och många kvinnor åkte från till för att göra abort. Detta ändrades 1974, när äntligen införde den abortlag som gäller än . Det är nämligen väl känt att abortförbud inte hindrar kvinnor från att göra abort – det gör det bara mycket farligare. I länder där abort är tillåtet görs enligt 34 aborter per 1 000 kvinnor. Där abort endast tillåts om kvinnans liv är i fara är motsvarande siffra 37. Det görs alltså fler aborter i de länder där det näst intill alltid är olagligt. I stället görs aborterna i smyg, utan tillgång till vare sig medicinsk utrustning eller utbildad personal. Förutom det stigma och det trauma en sådan abort kan föra med sig är risken för allvarliga skador överhängande. dör 47 000 kvinnor och flickor i samband med osäkra och illegala aborter, enligt . konstateras att så gott som alla dödsfall eller funktionshinder i samband med aborter skulle kunna förhindras, bland annat genom att säkra och lagliga aborter tillhandahålls. När stödet för det kommunistiska styret i minskade under 80‑talet växte sig stark med stöd av den katolska kyrkan. När styret föll 1989 fick den katolska kyrkan politiskt inflytande, och infördes en väldigt restriktiv abortlagstiftning. tillåts abort endast efter våldtäkt, vid fara för mammans liv eller vid allvarliga fosterskador. Men regeringspartiet och rättvisa är inte nöjda med detta utan vill inskränka aborträtten ytterligare. Abort ska endast tillåtas efter våldtäkt eller vid fara för kvinnans liv eller hälsa. Det görs färre än 2 000 legala aborter i , och enligt kvinnoorganisationerna uppemot 200 000 utomlands eller illegalt . har protestaktioner genomförts i och solidaritetsaktioner genomförts i andra länder, men de har inte räckt för att få till stånd en ändring av lagen. har protesterna tack och lov varit tillräckligt stora varje gång förslag till ytterligare restriktioner lagts fram, och när förslaget om att inskränka abortlagen ytterligare skulle behandlas i i stället för i parlamentet blev protesterna massiva trots pandemin. Detta visar tydligt att människor i har fått nog av den polska regeringen och ger sig ut i protester trots att de riskerar att bli coronasmittade. Den polska regeringen har därför meddelat att man avvaktar med implementeringen av lagen. Men trots detta har sjukhus redan börjat neka kvinnor den ynka abortvård de har rätt till. Det är jättebra att kravet på att vara svensk medborgare togs bort i abortlagen 2008. Däremot vet vi att det inte är säkert att en utländsk kvinnas försäkring täcker abortkostnaderna, och det kan bli en dyr historia för den som behöver göra en abort. Det är därför vi i föreslagit att det tillsätts en utredning om hur subventionerade aborter för utländska kvinnor ska kunna erbjudas i . Jag kan tycka att en regering som driver en feministisk utrikespolitik borde kunna gå med på detta. Jag undrar hur utrikesminister ser på det. Den kompromiss man enats om i EU när det gäller rättsstatens principer och unionens grundläggande värderingar ses ju som en vinst från båda sidor. Dessvärre vet vi inte vem som får rätt förrän utlåtande ges i . Kan vi, utrikesminister , lita på att regeringens vidhållande av att EU-medel inte ska gå till medlemsstater som inte lever upp till rättsstatens principer står fast genom hela processen? 24 Utrikesminister (S): Precis som säger utgör det beslut som den polska har fattat en stark begränsning av den redan mycket restriktiva abortlagstiftningen. Det är därför ett bakslag för polska kvinnors och flickors rättigheter. Vi har sett hur domstolens beslut har lett till omfattande folkliga protester i , inte bara i utan runt om i hela landet. Protesterna fortsätter och visar att det finns en stark inhemsk opinion i frågan. beslut har ännu inte publicerats, och det gör att de nya inskränkningarna i den polska abortlagstiftningen inte har trätt i kraft. Det är oklart när det sker, men oron kvarstår ju för att inskränkningarna redan har börjat och att det ska bli ännu fler inskränkningar i praktiken. Som påpekar innebär inte förbud mot eller begränsning av aborträtten att antalet aborter minskar. Det gör dem bara mindre säkra och potentiellt livshotande. Vår ståndpunkt i abortfrågan är väl känd för , och vi framför den till polska företrädare i olika sammanhang. Till exempel tog jag upp frågan vid mitt senaste samtal med utrikesminister . Jag tog då naturligtvis också upp frågan om hbtq-personers rättigheter. Det är prioriterade frågor i de här samtalen. Vår ambassad i har också välutvecklade kontakter med polska kvinnoorganisationer, och de deltar regelbundet i olika aktiviteter för att stötta det polska civilsamhället och kvinnoorganisationerna. Som vi har konstaterat har alltså polska kvinnor möjlighet att resa till för att göra abort. Kravet på att man ska vara svensk medborgare finns , men naturligtvis är det så att om man inte har en försäkring som gör att landet täcker det får kvinnan själv stå för kostnaden. Jag tror att det skulle gå alldeles för långt att börja betala för olika typer av vård i EU, för då kommer vi in i en diskussion om vad man ska betala för och inte. Som det ser ut nu står vi därför fast vid den linje som vi har . 25 (V): Tack, utrikesminister , för svaret! Vi får verkligen hoppas att får mindre medel tilldelat, sett till hur landet har agerat och fortsätter att agera i strid med de mänskliga rättigheterna. För oss som tror på demokratiska och mänskliga rättigheter är det en självklarhet att det inte enbart räcker med att en kvinna får rösta för att allas demokratiska rättigheter ska anses tillgodosedda. Det krävs att en kvinna har tid och möjlighet att delta i samhällslivet. Det krävs att en kvinna får lov att bestämma över sin egen kropp. Det är därför vi i har stridit för förskolor, sexualundervisning, preventivmedel, legala aborter, jämställda löner och delad föräldraförsäkring. Vi har haft de flesta partierna emot oss, men sakta men säkert har nästan alla sällat sig till hyllningskören över hur långt vi har kommit i när det gäller jämställdheten, även om vi vet att vi har en bit kvar att gå. I går det i motsatt riktning. Sexualundervisning förbjuds i skolan, eftersom det anses bidra till sexberoende och förvirrad könsidentitet. När Pridedemonstrationer genomförs anordnas motdemonstrationer av kyrkan och nationalisterna. Att nationalistiska och konservativa regeringar och presidenter ger sig på kvinnors rättigheter är inte något nytt, inte heller att de ger sig på andra demokratiska och mänskliga rättigheter. Det hänger nämligen ihop. Enligt Reportrar utan gränser sjönk pressfrihetsindex med 33 placeringar från det att Lag och rättvisa tillträdde 2015. Journalister hotas med fängelse, och public service-kanaler är nu nationella medier vars uppgift är att vara propagandamaskiner för det styrandet partiet. köpte det statliga energibolaget upp en mediekoncern med 20 lokaltidningar. Varifrån ska folket höra oberoende och oppositionella visioner? Hur kan vi, utrikesminister , säkerställa att den polska befolkningen ska slippa matas med enbart propaganda? Den polska regeringens exceptionella sätt att genom en sänkning av domares pensionsålder med byta ut stora delar av domarkåren och själva tillsätta nya domare har lett till en politiskt styrd domstol. Vart ska då folket vända sig för att få en rättvis rättegång? Detta är ett uppenbart bevis på att inte följer rättsstatens principer. hade jag ett digitalt möte med tre polska aborträttsaktivister. De efterfrågade officiell information om vilka rättigheter polska kvinnor har när det gäller aborter i . De berättade också att den massiva motståndsrörelsen med hundratusentals demonstranter runt om i består av flera rörelser utöver kvinnorörelsen: hbtqi- och miljörörelsen, Fridays for Future liksom vänsterrörelser är med. För dem är det nämligen självklart att alla mänskliga rättigheter hänger samman.