prot · H80911 · 2020-09-21 00:00:00 — Jag uppfattar inte att inte talar med i finansutskottet. Jag uppfattar inte att eller Socialdemokraterna inte gör det. Vi måste lösa samhällsproblem. Man kan absolut ta replik om man vill diskutera ekonomiska politik när ni själva har lagt fram en budget. Men mitt och fokus är att lösa samhällsproblem. Det gör dessvärre inte denna budget. Jag tror att en budget av andra partier hade sett annorlunda ut och verkligen fokuserat på de samhällsproblem har. Jag ser att har en hel del ekonomisk politik som jag kan skriva under på. Jag ser att har en del ekonomisk politik som jag kan skriva under på, men jag ser inte att vi framöver har så stora möjligheter att samarbeta om en budget. 29 (MP) replik: Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga. Det är en sak att under en kris samla för ett gemensamt ansvarstagande och något annat att säkra den majoritet som behövs för att få igenom sin budget och kunna bilda regering. Inget har förändrats hos . Det som dock har förändrats är att verkar ha insett att deras enda väg till makten går genom . Jag tycker att och alla andra som överväger att ge mer inflytande ska se till de skånska kommuner där och redan samarbetar. Där råder varken budgetdisciplin eller gott samtalsklimat. Där är förvaltningar i förfall. Där råder kaos, och tjänstemän flyr. Där förtalas lokala journalister. Om inte det förskräcker att ta upp detta till nationell politik blir jag rädd. 30 (M) replik: Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Jag konstaterar återigen att jag och är här för att lösa samhällsproblem. Det tänker vi fortsätta att göra i vår budget framöver. Vinner vi regeringsmakten tänker vi göra det även genom lagstiftning för att till exempel komma till rätta med gängkriminaliteten. I ärlighetens namn är det just nu lättare att söka stöd hos andra partier än för att komma till rätta med stora otrygghet. Det är inte som lägger fram de mest konstruktiva förslagen för att trycka tillbaka den mycket hårda och råa brottsligheten, som de allra flesta människor tycker är ett problem. Det är inte som driver en politik som gör att färre är arbetslösa och fler kommer i jobb. Mitt besked är att kommer att vara det parti som alltid tar de stora samhällsproblemen på allvar och lägger fram förslag för att lösa just dem. För oss är det viktigast att kommer in på rätt väg och att utvecklingen vänder. Vi kommer att fortsätta att arbeta precis så. Vi gjorde så , och varför det skulle vara så stor skillnad mellan vårens kris och förstår jag inte. 31 (SD): Jag börjar med att tacka för ett underhållande replikskifte. Never let a good crisis go to waste. Slösa aldrig bort en bra kris. Det sägs att det var som myntade det uttrycket. Drygt kan vi konstatera att såväl som , och förbundskansler respektive president, liksom belgaren , ordförande, har valt att hörsamma uppmaning. Svaret på alla utmaningar, i det här fallet ett coronavirus, är alltid detsamma. Mer av EU. Mer makt åt . Mindre nationell självständighet och suveränitet. Det vi har fått bevittna är dock inte enbart nämnda personers maktfullkomlighet och ambitioner utan också ett gigantiskt och monumentalt svek av år egen regering. Man har tidigare inför , skattebetalarna och hela det svenska folket pläderat för sitt motstånd mot gigantiska bidragspaket på EU-nivå. Men ändå, när det väl gäller och i skarpt läge viker man ned sig. Då pallar man inte trycket. ska låna upp som den sedan ska strössla ut, huvudsakligen till länder som misskött sina ekonomier och inte haft en budget i balans . Sedan ska notan skickas till inte minst de svenska skattebetalarna. Att vår egen regering har gått med på detta, trots sina utfästelser om det motsatta, är ett gigantiskt och monumentalt svek. Varje enskild svensk kommer att behöva betala drygt en tusenlapp för att finansiera i huvudsak sydländska skräpekonomier. Det är länder som inte har haft en tanke på att det finns en morgondag utan skuldsatt sig upp över öronen. Deras problem är just deras. Det är inte våra problem. Vi ska inte finansiera deras ansvarslöshet. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Innan denna batalj är avslutad är nästa redan påbörjad: frågan om EU:s rätt att ta ut skatt. Alltså, det svenska folket förlorar rätten att sig självt beskatta, när vi degraderas från en självständig stat till något slags vasallstat, kommer det att finnas en synnerligen kraft i form av – i denna kammare och utanför – för att leda vägen och befria det svenska folket från denna monstruösa skapelse. Detta är inte det enda tillkortakommande vi har fått bevittna . Vi har även sett hur den migrationspolitiska kommittén fullkomligt misslyckats med att samla något som ens påminner om en bred parlamentarisk förankring. Förklaringen till detta misslyckande stavas Socialdemokraterna. Det vill säga: Det är viktigare för Socialdemokraterna att fortsätta regera och därmed gå sin extremistkollega till mötes än att bedriva vettig politik för . Nästan alla människor och nästan alla partier, undantaget , och såklart kommunisterna, förstår att migrationspolitik inte är hållbar. Men det struntar Socialdemokraterna i. De bryr sig inte om riket; de bryr sig bara om . Vi kan absolut tala om volymmål, och målet måste givetvis vara noll eller till och med därunder. Men vi kan också låta , eller för all del Socialdemokraternas, migrationspolitik illustreras av ett enda exempel från : En vuxen afghansk man utan skyddsbehov beviljades uppehållstillstånd eftersom han inte var särdeles begåvad. Lindrig intellektuell funktionsnedsättning, skrev migrationsdomstolen och bedömde att det i sig var skäl till uppehållstillstånd och därmed livstids försörjning på de svenska skattebetalarnas bekostnad. Vad säger ni om att i stället för att föra en migrationspolitik där vi attraherar människor med lågt intellekt föra en politik där vi attraherar människor med högt intellekt? Vore det helt verklighetsfrämmande för denna kammare? Låt mig också säga ett par ord om regeringens så kallade miljöpolitik, det vill säga den politik som går ut på att vi inte ska ha någon kärnkraft i . Nedmonteringen av den svenska kärnkraften ledde i midsomras till att det blev effektbrist i de södra delarna av landet. Då fick oljekraftverket i sparkas igång – och detta , när det var som varmast. Oljekraftverket i är ett reservkraftverk som normalt körs , när det är som kallast, men , någonstans mellan sillen och nubben, hade vi alltså effektbrist och fick elda olja i stället för att klyva atomer på ett säkert, rent och framför allt fossilfritt sätt, i exempelvis . Och detta har vi att tacka för. själva förekomst i svensk regeringspolitik leder osökt tankarna in på ännu ett Churchillcitat, fast inverterat. sa – med anledning av de modiga brittiska stridspiloterna – någonting i stil med att aldrig förr har så många haft så få att tacka för så mycket. Inverterat till och Socialdemokraternas regering blir det: Aldrig förr har så få haft så många att tacka för så lite. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande kommer att presentera en finanspolitiskt expansiv, offensiv budgetmotion som syftar till att påtagligt stimulera den svenska ekonomin och konjunkturen. Vi är fortfarande i ett prekärt läge konjunkturmässigt, och just nu behöver vi tänka både kort‑ och långsiktigt. kommer vi att behöva olika typer av stimulanser i form av smarta skattelättnader och offentliga investeringar, vilket gör att det finanspolitiska ramverket och överskottsmålet kommer att behöva stå åt sidan. På medellång sikt behöver vi komma tillbaka till en relativt låg statsskuld – till skuldankaret. är inte beredda att höja skatterna för detta ändamål, utan i stället kommer vi att behöva skära ned på olika offentliga utgifter: biståndspolitik, integrationspolitik, migrationspolitik, som exempel. För oss kommer det inte att vara jättesvåra prioriteringar. 32 (V) replik: I , som har landets högsta skattesats, har de nästan mer i kommunalskatt än vad man har i , som har landets lägsta kommunala skattesats. På en inkomst på 500 000 betalar en Doroteabo ca 30 000 mer i skatt än vad man med samma inkomst behöver göra i . Det har visat sig att små landsbygdskommuner ofta har lagt en stor andel av sin kommunala budget på äldreomsorgen därför att väljarna har efterfrågat det men också därför att man har stora avstånd. Likaså har man ofta många små kommunala byskolor. Det kommunala utjämningssystemet syftar till att skapa lika förutsättningar så att alla kommuner och regioner kan tillhandahålla en likvärdig service. Man kan med andra ord säga att en rik kommun som får hjälpa en mer fattig kommun som , där skattekraften är låg. Det är lite helt enkelt. Men då kan man läsa i program på s. 9, där det står att vill avskaffa utjämningssystemet – ett system som egentligen skulle behöva utjämna mer, inte mindre. Jag skulle vilja fråga : Hur ska de göra i ? Ska de lägga ned den kommunala och stänga äldreboendena? Ska man stänga de små byskolorna i eller , eller hur ska det gå till egentligen? 33 (SD) replik: Jag bor själv i en kommun i glesbygd med relativt hög skatt. Utjämningssystemet är otroligt viktigt. är ett exempel, och lilla , där jag är bosatt, är ett annat. Ett sätt att komma bort från de stora skillnaderna i skattesats är att satsa på kommunsektorn – på kommuner och regioner. Detta gör vi väldigt tydligt i de budgetmotioner vi har lagt fram, och ännu mer i den budgetmotion som vi kommer att lägga fram. Att en kommun får ett tillskott och väljer att satsa det på äldreomsorgen är ett exempel – det är säkert behövligt. Eller så vill man sänka kommunalskatten med 5, . Detta överlåter jag till varje enskild kommun, som avgör det bäst. Men att vi behöver skjuta till resurser från staten till det kommunala utjämningssystemet – alltså att staten tar en större del av ansvaret – tycker jag är fullständigt uppenbart, och detta visar vi också i skarp, konkret politik. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Det är i den mindre delen av utjämningssystemet som de relativt mer välmående kommunerna finansierar de relativt mindre välmående kommunerna. Jag kan i och för sig ha åsikten att det är staten som borde ta ett större ansvar där. har rätt i den meningen att det finns olika strukturella problem runt om i vårt avlånga land. Det kanske inte är kommunerna som ska finansiera varandra utan staten som ska ta ett större ansvar. Det är min åsikt. 34 (V) replik: Ska jag tolka svar så att det som står i kommunalpolitiska program, som antagits av deras medlemmar, inte gäller politik? Det är också ett sätt att se på demokrati och medlemmarnas inflytande. Det står tydligt och klart på s. 9 att vill avskaffa det kommunala utjämningssystemet. Jag skulle vilja säga att vi behöver öka utjämningen mellan kommunerna väldigt tydligt och klart. Detta gör inte i sin budget, utan jag skulle vilja säga att ni stoppar in pengar med ena handen och tar bort med den andra, , och inte gör någon skillnad alls mellan små och stora, rika och välmående kommuner. Jag har inte sett något av det i era budgetmotioner så här långt. I så fall skulle det vara något helt nytt som har kommit på här och i talarstolen därför att han plötsligt blir trängd. Men det är kanske så man utformar ekonomiska politik. 35 (SD) replik: Om inte har sett det har hon inte läst våra budgetmotioner. Det är helt uppenbart. Det är bara att öppna den senaste så ser man vad det står där. När det gäller hur man ska tolka det finns det två huvudsakliga moment i utjämningssystemet – egentligen finns det fler än två. Det ena är intäktsutjämning, och det andra är utgiftsutjämning. Det moment där kommunerna så att säga finansierar varandra är den lilla delen. Den stora delen är det som staten skjuter till. Jag tror att det är så man ska tolka det, att det är den del som staten skjuter till som ska öka, i stället för att kommunerna sitter och finansierar varandra. Det tror jag är den rimligaste tolkningen. Och ja, det behövs stora tillskott till utjämningssystemet, men inte nödvändigtvis från kommun A till kommun B utan från staten till kommunerna. Det är den stora skillnaden. Detta hade vi med i förra årets budgetmotion, och det kommer vi definitivt att ha med även i årets. 36 (C): När vi möts för denna debatt kan vi konstatera att morgondagen ter sig ljusare än gårdagen numera. Det känns som att vi är på väg i rätt riktning såväl när det gäller att hantera pandemin som när det gäller den ekonomiska utvecklingen. Den känslan har inte varit närvarande under så stora delar av detta år, tvärtom. Jag drar mig till minnes känslan under vårens mest hektiska veckor med krisbekämpning. Det var riktigt tufft. Det var nattsvart i stora delar av samhällsekonomin, och osäkerheten var nära nog total. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande ser vi en tydlig ljusning, men den är långt ifrån säker eller stabil. Det är uppenbart att ett flertal länder nu ser över vilka restriktioner som kan skärpas . har stängt ned hela sitt land och därmed sin ekonomi en andra gång. Det är klart att om detta blir gällande i stora delar av världen kommer det på alla sätt att påverka också . Det finns alltså all anledning att fortsätta att ha ett mycket nära och stort fokus på att se över hur ekonomin och pandemin utvecklas framgent och vilka åtgärder och mått och steg som måste vidtas för att hantera de uppkomna situationerna. Men just nu kan vi konstatera att det ändå ser ut som att vi är i rätt läge. Förhoppningsvis kan denna budget markera en växling från den rena krispolitiken till en mer framåtsyftande politik där vi bygger långsiktigt starkare och där vi inte stöttar våra företag genom rena krisstöd utan snarare genom kloka skattesänkningar och investeringar som ger nya kontrakt, nya anställningar och nya affärer så att hjulen på det sättet börjar snurra. Jag har mycket uppskattat den pragmatism och den problemlösaranda som har präglat det politiska arbetet. När jag kommer att titta tillbaka kommer det inte framför allt att vara för att det var den gång som vi fick igenom en reform eller den gång som vi fick igenom politik som vi har drivit och årtionden. Det kommer snarare att handla om att det var då som vi faktiskt satt runt samma bord, då vi tog de tillgängliga politiska verktygen och använde dem och genomförde det som vi kanske hade argumenterat mot därför att det var det smartaste just där och . Denna typ av pragmatism har präglat stora delar av 2020. Det är väldigt bra för att vi har partier till höger och vänster som har denna förmåga. Låt oss bibehålla det, det är en stor styrka och det är någonting som ett flertal demokratier, inte minst i västvärlden, har tappat . Låt oss fortsätta att vara bra på det som vi är bra på i . Jag har noterat att den budget som presenteras får lite kritik. Vissa tycker att berättelsen och helheten saknas. Låt mig försöka mig på att beskriva vad som är bärande teman i denna budget. Det är faktiskt så att man skulle kunna säga att några saker genomsyrar hela budgetdokumentet. På ett flertal områden är svaret på varför budgeten ser ut som den gör att vi snabbt väljer de praktiskt genomförbara lösningarna, verktygen och vägarna. Svaret på ett flertal satsningar, till exempel varför det blev 1 ½ miljard kronor på väg- och järnvägsunderhåll, är att det är ungefär där som vi har möjlighet att få ut dessa pengar i systemet. Varför blev det på bredband? Det är ungefär det som vi har möjlighet att praktiskt få ut . Det är det praktiskt genomförbara som är den trånga sektorn, så att säga. En annan bärande princip i denna budget är att det som görs det görs på ett flertal täter just för att alla i hela samhället ska känna att de är en del av den ekonomiska politiken. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Det görs gott om offentliga investeringar – satsningar på kommuner och regioner – men det är också substantiella skattesänkningar för att folk och företag ska känna att det nu händer någonting i hushållskassan och på företagskontot och att de nu är en del i den svenska kickstarten. Att jobba så pass brett och att jobba med de befintliga verktygen kan självklart illvilligt tolkas som splittrat eller som att man inte klarar av att prioritera. Men det handlar faktiskt om att man jobbar med de tillgängliga verktygen. Vi gör det som vi kan göra här och , och vi lägger inte det politiska arbetet på sådant som måste utredas innan det kan genomföras. Jag skulle snarare vilja säga att det finns en klokskap och en pragmatism som har präglat och alla olika krisbudgetar som lever vidare in i denna historiskt stora återstartsbudget. Det görs alltså ett flertal insatser. Det kommer inte att vara möjligt att tala om alla. Men de stora dragen behöver belysas. Det görs stora satsningar på jobbskapandet – på jobben och på företagandet. De stora puckarna här handlar om klokt utformade skattesänkningar, till exempel sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Men det är en politik som gynnar även andra på arbetsmarknaden, eftersom det också är en generell stimulans till företagandet, en stimulans som delvis kommer att gå till jobbskapande också för människor som inte är unga. Sänkta inkomstskatter, inte minst för låga och medelstora inkomster, handlar också om stimulanspolitik som gör att människor får lite mer pengar att röra sig med. Det kommer att mynna ut i tjänstesektor, servicesektor, besöksnäring och mycket annat. Det är en del i att få hjulen att snurra. Något av en favoritreform för mig är den skatterabatt på investeringar som temporärt genomförs. Det handlar om att vi nu från riksdag och regering, om beslutar om denna budget, gemensamt lägger en ordentlig säck med pengar – 5 ½ miljard kronor – på bordet för kloka investeringar ute i våra små och stora företag med positivt nuvärde som ändå skulle ha gjorts. är det rabatt på dessa investeringar om de görs i närtid och om man från det privata hållet är med i den svenska nystarten och i den investeringsdrivna återkomsten. Det är klok stimulanspolitik som bygger det svenska näringslivet långsiktigt starkare. Det är smart på såväl kort som lång sikt. En substantiell del i denna budget är de satsningar som görs på regioner och kommuner. Vi värnar den svenska välfärden för att inte hamna i ett läge där kommuner och regioner tvingas till stora uppsägningar när det redan utan sådana är tuffa tider ekonomiskt. Det är viktigt att här poängtera att det görs generella satsningar men att det också görs ett antal sektorssatsningar. Det handlar om äldreomsorg, sjukvård och så vidare. Men dessa är inte utformade som de gamla och dåliga specialdestinerade bidragen som man sökte, fick, återrapporterade och i värsta fall fick betala tillbaka. Tvärtom går dessa snabbt ut i verksamheterna. De kan användas och jobbas med med ett minimum av byråkrati och administration. De utgår från befintliga regelverk. Man utgår från befintliga överenskommelser, och det är ett smart sätt att se till att pengarna gör skillnad för kommuner och regioner så snabbt som det över huvud taget är möjligt – med ett minimum av administration, som sagt. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Jag har talat om balans, balans mellan investeringar och skattesänkningar. Men det handlar givetvis också om balans mellan landets olika delar. Infrastruktursatsningarna på bredband, vägar och järnvägar kommer att märkas runt om i , inte minst på vår svenska landsbygd. Det har funnits en oro över att denna budget skulle bli ett avbräck när det gäller investeringar för landsbygden genom att landsbygdsprogrammet ett tag var i farozonen för att minska. Tack vare substantiella tillskott ser vi till att det nu finns arbetsro för bönder och andra som driver på för landsbygdsutvecklingen och för att detta arbete kan fortsätta i väntan på nästa långtidsbudget. Vi tar också chansen att, när vi nu gör stora investeringar för det framtida , bygga ett mer hållbart . Det handlar om investeringar för minusutsläpp, för att utveckla bioråvaran och för att vi snarare ska använda den svenska skogen för att göra mer av det som görs med hjälp av olja. kommer att bli ett på alla sätt mer hållbart land tack vare de historiska satsningar som görs ekonomiskt, socialt och ekologiskt. Det är en bra chans att ta. Det är ett klokt perspektiv som finns med i denna budget. Jag kommer att gå på föräldraledighet . 37 (M) replik: Jag vill verkligen tillönska fina månader med sin dotter. Men tänkte jag att vi ska tala lite om budgeten. Egentligen har jag många frågor till och efter att ha läst denna budget. Jag kan inte gå in på alla detaljer, och det tänker jag inte heller göra. Jag hör att är ganska nöjd och tycker att denna budget, där fyra partier har kommit överens, är ett under av pragmatism och klokskap. Kritiken från oss andra tror jag handlar om att det inte finns någon gemensam berättelse och att det inte finns någon gemensam problembeskrivning. När man inte vet och inte ser vad som är problemet i , när man inte har markkontakt, blir det en budget som inte riktigt möter upp dessa problem. Men det var inte det som jag tänkte fråga om. Jag tänkte ställa en ganska kort fråga. är ändå det parti som jag tycker verkligen har stått upp för landsbygden och för människor som bor på landsbygden och som är beroende av sin bil. hjälper man en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering. Man hjälper den inte bara genom att hålla den under armarna, trots att den misslyckats med gängkriminalitet. Man hjälper den också att göra det ganska mycket svårare för den som har en bil och bor på landet. Det handlar om höjda bensin- och dieselskatter och om chockhöjd fordonsskatt, så att vanliga löntagare utanför storstäderna som inte kan använda sig av kollektivtrafik egentligen bekostar elbilar för människor i städerna. Vanliga människor som kör en bil är alltså med och bekostar ganska stora bonusar för dem som kör Tesla. Dessutom planerar man att förändra reseavdraget, vilket kommer att drabba väldigt många som bor på landet. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Den raka och enkla frågan är: Har och regeringen gjort några beräkningar av hur mycket kostnaderna faktiskt ökar för alla som bor på landet och som är beroende av bil? 38 (C) replik: Man får nästan en känsla av att har läst en annan budget än den som presenteras. Det stora som görs när det gäller beskattningen av bensin och diesel är nämligen att den så kallade överindexeringen pausas för resten av mandatperioden. Det är alltså i allt väsentligt om inte en skattesänkning så åtminstone motsatsen till en skattehöjning, så att säga. Det är förändringar som tvärtom håller nere priserna vid pump. När det gäller de andra saker som görs: Det görs vissa förändringar när det gäller inköp av helt nya bilar. Till exempel kommer det att vara lika förmånligt att få lön i form av en bil som att få lön i form av pengar, vilket jag inte tycker är en jättekonstig princip – tvärtom. Sedan tror jag åtminstone att vi är helt överens när det gäller reduktionsplikt och inblandning av biodrivmedel, för har jagat på oss och andra om att vi behöver få ett beslut på plats. Där får vi nu en bra och fin trappa , med ordentliga miljöambitioner. Jag känner alltså inte igen mig över huvud taget i bilden att detta är en budget där landsbygdens bilister kommer att få någon chockhöjning; tvärtom handlar alltså en av de större förändringarna om att hålla tillbaka eventuella prishöjningar. Det vore därför intressant att höra vad egentligen syftar på när hon ställer den frågan, för den typen av kostnadsökningar finns över huvud taget inte i budgeten. Låt mig passa tillbaka bollen till och säga: Visst är det väl bra att vi nu gemensamt får på plats en reduktionsplikt som innebär en ökad inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel! Det är ju ett väldigt bra steg mot ett mer hållbart – eller hur, ? 39 (M) replik: Men jag fick fortfarande inte svar på den enkla fråga jag ställde, , nämligen om ni har gjort några beräkningar på hur kostnaden för den politik ni faktiskt lägger fram kommer att se ut framöver.