prot · H80948 · 2020-12-07 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . betänkande 2020/21:KU10 Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) 1 (M): har konstitutionsutskott granskat att regeringen och statsråden i sin ämbetsutövning har följt grundlagarna och andra lagar och regler som styr regeringsarbetet. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) ledamöter är alla folkvalda och tillhör olika politiska partier, men granskningen är formell och handlar inte om vad som kan anses vara politiskt önskvärt eller klandervärt. granskning kan sägas innebära att politiskt ansvar utkrävs på konstitutionell grund. Att det konstitutionella snarare än det politiska perspektivet ska ligga till grund för utskottets granskningsarbete är av central betydelse. Det förpliktar men erbjuder öppningar till samförstånd över partigränser där samförstånd inte alltid råder. Årets granskningsarbete har varit annorlunda till följd av den pandemi som världen nu genomgår. Utskottet beslutade att skjuta upp den så kallade vårgranskningen . Normalt används hösten till en mer administrativt inriktad granskning. har det blivit så att utskottet har fått arbeta parallellt med dessa två granskningar. Det gör att vi i det här betänkandet, KU10, presenterar resultatet av hela årets granskningsarbete. års granskning bygger på 30 anmälningar, vilket får anses vara normalt men i den högre delen av normalspannet. har antalet anmälningar varierat från knappt 20 till ungefär 40. Vad kommer fram till mer i detalj återkommer vi till under debatten, men jag vill ändå på ett övergripande plan nämna att utskottet påtalar brister i 12 av dessa 30 ärenden. De statsråd som det handlar om är , , , och och ytterligare ett antal statsråd som har uttalat sig, vilket vi återkommer till. I ungefär var det i genomsnitt nio reservationer per granskningsbetänkande. Men förändrades det. började då arbeta aktivt för att hålla politiska övertoner borta och i stället fokusera på saklighet och en strikt juridisk, konstitutionell granskning. Ambitionen ledde till resultat: Granskningsbetänkandena hade endast enstaka reservationer, vilket väl ändå får beskrivas som unikt. var det riksdagsval, och nya ledamöter tog plats i . Frågan lyftes om KU därmed skulle frångå sakligheten och låta brösttoner och politisering färga arbetet. Men så har det inte blivit. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) Detta är ett helt enigt betänkande utan en enda reservation, och det har vi anledning att känna glädje och stolthet över. Det är dock inte bara enigheten som är glädjande med årets granskning. Om utskottet hade enats kring ett undermåligt betänkande med låg kvalitet hade knappast enigheten lyckats sminka över bristerna. Det hade inte varit något att känna stolthet eller glädje över. Men så är det inte. Utskottet kan inför kammaren redovisa ett gediget och väl genomarbetat betänkande med eniga slutsatser, och det är en framgång. Jag vill passa på att tacka utskottskansliet för ett mycket väl genomfört arbete, och jag vill också rikta ett varmt tack till alla ledamöter i utskottet för ett gott samarbete trots de utmaningar som pandemin har inneburit för oss på olika sätt. Jag tror också att vi genom årets granskningsarbete har byggt vidare på förra årets goda grund för att lyckas med det här även resten av mandatperioden. Efter den inledande debatten kommer utskottet att debattera granskningsbetänkandets kapitel och ärenden mer i detalj. Årets granskningsbetänkande inleds med ett kapitel där utskottets allmänna, administrativt inriktade granskning redovisas. Det är ärenden som utskottet lägger fram på eget initiativ. Därefter redovisas i olika kapitel den granskning som bygger på riksdagsledamöternas anmälningar. I det första av dessa kapitel behandlas vissa frågor om regeringens förhållande till . I de två därpå följande kapitlen behandlas handläggningen av vissa regeringsärenden med mera respektive vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen. Betänkandet avslutas med ett kapitel där vissa frågor om statsråds tjänsteutövning tas upp. Jag tänkte nu kommentera några av utskottets granskningsärenden, och jag börjar med de ärenden där utskottet har funnit brister. Det första är två anmälningar som har slagits ihop till ett ärende där vi har granskat hantering av uppgifter om försvarsminister. Det handlar om de uppgifter som framkommit om att den tidigare försvarsministern i , , har varit bosatt i och blivit svensk medborgare 2015. Det har i granskningsärendet bland annat även framkommit uppgifter om att en förundersökning om brott mot mänskligheten hade inletts mot den irakiske försvarsministern. KU ställer sig frågande till bedömningen att varken utrikesminister eller försvarsminister behövde informeras om situationen. som denna information fanns i hade militär personal i , och frågan om att förlänga mandaten för den svenska insatsen låg på regeringens bord. Informationen kom varken utrikesministern eller försvarsministern till del förrän det senare rapporterades om detta i medierna. har tidigare granskat och riktat kritik mot regeringens hantering av informationsgivning inom i ärendena om Transportstyrelsen 2017 och i hanteringen av tsunamikatastrofen 2004. Under utskottets utfrågningar har både utrikesministern och försvarsministern hävdat att bedömningen att informationen inte behövde komma dem till del var korrekt. Men KU:s bedömning är att det inte går att komma ifrån det faktum att regeringen och ansvariga ministrar har ett övergripande ansvar att säkerställa att ansvarigt statsråd får relevant och nödvändig information. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) Den bristande informationshanteringen lyfter utskottet även fram i granskningen om hanteringen av information om det som i medierna har benämnts som den falske officeren. Det faktum att utskottet återigen funnit brister i informationshantering väcker därför frågor om regeringens förmåga att dra lärdomar av tidigare händelser och rätta till misstag som skett avseende informationshanteringen vid tidigare kriser. Det andra ärende jag vill lyfta är tillståndsprövningen om utbyggnad av i , där regeringen valde att ta över processen efter det att Mark- och fattat beslut om att tillåta utbyggnaden. Utskottet konstaterar att ett beslut av regeringen om att kräva en tillåtlighetsprövning bör fattas i processen och att regeringen bör sträva efter att detta görs i första instans. Regeringen bör vara försiktig med att ta över tillåtlighetsprövningen i ett sent skede. En ännu större försiktighet krävs också ju högre instans målet behandlas i. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av domstolarnas grundlagsfästa självständighet. Utskottet konstaterar vidare att de uttalanden som klimat- och miljöministern har gjort om behovet av nya fossila investeringar kan ge upphov till tvivel om prövningen är saklig och opartisk. Utskottet ifrågasätter även lämpligheten i formen och innehållet i den kommunikation som förekommit mellan regeringen och representanter för Preemraff innan bolaget återkallade sin ansökan. Det tredje ärende som jag kommer att ta upp är ansökan om bearbetningskoncession för Kallak. I det regeringsärendet genomfördes inga synbara åtgärder under närmare , vilket enligt utskottet innebär en försening som inte är acceptabel. Både dessa ärenden, tillståndsprövningen för Preem och ansökan om bearbetningskoncession för Kallak, är ärenden som, om än på olika sätt, riskerar att påverka enskilda företags möjlighet att bedriva näringsverksamhet i och sätter ljuset på frågor om rättssäkerheten i enskilda tillståndsprocesser. Avslutningsvis vill jag säga något om den administrativt inriktade granskningen. Utskottet har fortsatt att följa utvecklingen av antalet tjänstgörande i . Vi har gått igenom regeringsprotokollen , bland annat underprotokollen från och Infrastrukturdepartementet. Utskottet utgår i sitt ställningstagande från att regeringen vidtar nödvändiga planeringsåtgärder för att upprätthålla tiden mellan kungörande och ikraftträdande. I granskningen av förvaltningsärenden har utskottet gått igenom ärenden inom Infrastrukturdepartementet. Utskottet understryker i ställningstagandet vikten av att handläggningen av ärenden inte fördröjs i onödan. Utskottet har också återigen granskat utnämningsmakten. Granskningen är som tidigare inriktad på politisk bakgrund och kön. Andelen kvinnor bland dem som utsetts till myndighetschefer i har ökat och ligger strax . Bland utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna har procentandelen kvinnor också ökat och ligger nu på . I ställningstagandet framhåller utskottet att vi ser positivt på den utveckling som varit i fråga om andelen kvinnor bland de utnämnda myndighetscheferna, som är ungefär lika stor som andelen män. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) Med detta anmäler jag på vägnar resultatet av den granskning som redovisas i vårt betänkande enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. 2 HANS (S): KU har i uppdrag att en gång lämna ett granskningsbetänkande till . Det brukar vara delat i ett vårbetänkande, som behandlar anmälningar mot enskilda statsråd från riksdagsledamöter, och ett höstbetänkande som är mer inriktat på att granska processer och administrativa rutiner. På grund av pandemin sköt KU granskningen av de enskilda statsråden för att ge regeringen möjlighet att koncentrera sig på att hantera den akuta krisen, i förhoppning om att situationen skulle vara lugnare . Det visade sig senare att hösten inte blev så mycket lugnare, men KU:s grundlagsenliga granskning måste såklart genomföras trots de besvärliga förhållandena. Jag vill tacka mina kollegor i KU och vårt fantastiska kansli för genomfört arbete. Vi har trots omständigheterna kunnat genomföra en granskning som är grundlig och väl genomarbetad. har vi granskat 30 ärenden. Av dessa har en majoritet avskrivits utan anmärkning. Ett antal har vi kommenterat för att ge handledning för framtida handläggning av motsvarande ärenden. Man kan säga att KU där har agerat som den gode revisorn. I ett antal ärenden har KU kritik mot statsrådens ageranden. Det är viktigt att KU i sådana fall kan göra sina ställningstaganden i bred politisk enighet så att det blir tydligt vad som är konstitutionell kritik och vad som är kritik mot regeringens politik. KU har för sjätte gången kunnat leverera ett sådant betänkande i bred enighet. När vi ser minst sagt komplicerade processer på den internationella arenan känns det stabilt när vi här kan formulera en gemensam verklighetsuppfattning. Det är självklart att vi alla är präglade av den politiska miljö vi kommer från. Det krävs att ledamöterna försöker vara lite större än vad ett snävt politiskt perspektiv skulle resultera i och att de enskilda partierna ger ledamöterna möjlighet till den integritet uppdraget kräver. I ett antal ärenden har anmälningar skett mot uttalanden i medier eller i debatter. Detta är en sak som återkommer år . Det handlar om en besvärlig avvägning av vad som är ett rimligt utrymme att i en politisk debatt få uttrycka sig polemiskt och vinklat, utan att det strider mot det så kallade saklighetskravet. För vad vore en politisk debatt utan just den nerven? En ljummen välling. Jag hoppas givetvis att vårt betänkande ger vägledning på denna punkt, men jag misstänker att övertramp kommer att ske även . Vad gäller anmälningarna i detalj inom de olika områdena kommer mina partikollegor att gå upp och resonera runt våra slutsatser. Till slut vill jag, för att hushålla med tid, säga några saker om utnämningsmakten. Det är viktigt att en politisk bakgrund inte är diskvalificerande vid rekrytering till högre befattningar utan att förtjänst och skicklighet bedöms från fall till fall. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) Vi kan konstatera att antalet politiska utnämningar, om man säger så, inte ökar utan ligger på en stabil nivå. Det är viktigt att det inte är vilket parti man kommer från som fäller utslag utan just förtjänst och skicklighet. Vi ser också vad gäller utnämningarna att andelen kvinnor ökar, vilket vi tycker är väldigt tillfredsställande. 3 PER (SD): Jag vill börja med att tacka utskottet för ett gott samarbete som har resulterat i ett enigt betänkande, vilket jag och mitt parti ser ett stort värde i. Jag vill även rikta ett stort tack till vår fantastiska och mycket kunniga kanslipersonal. De har ett otroligt tålamod med våra infall och lyckas oftast lotsa oss genom en snårig djungel av svarspromemorior, fakta, lagar, åsikter och sena textjusteringar. Årets granskningar har ibland varit ganska invecklade, och utan det stöd vi har haft av varandra och av kansliet hade vårt arbete varit svårare att genomföra. Arbetet har dessutom försvårats av den pandemi som just nu härjar i världen. I vanliga fall presenterar utskottet sin granskning av statsråden . fick arbetet skjutas upp, och nya lösningar för utskottets arbete har införts. Bland annat har en utfrågning genomförts digitalt, vilket lär ha varit första gången . Att arbetet ändå har kunnat slutföras, om än något sent, får anses visa att utskottets arbete har kunnat fortgå trots pandemins påverkan. Det är ett gott betyg och visar att riksdag står väl när det verkligen gäller. har hanterat 30 anmälningar, och utskottet har haft synpunkter i 12 fall. Vi kommer, som har sagts, att gå igenom anmälningarna mer i detalj i de kommande anförandena. Rent generellt kan man dock se vissa återkommande tendenser i regeringsarbetet. Några av utskottets utlåtanden gäller den information som nått, eller snarare inte nått, statsråden. I de fallen har statsråden inte informerats om allvarliga brister som har varit kända inom departementen. Den aktuella informationen har i flera fall nått statsråden först efter det att medier har rapporterat om bristerna. Det åligger såklart statsråden att se till att de har nödvändig information om allvarliga brister och andra större händelser inom sina ansvarsområden, vilket utskottet också framhåller. Några av de anmälningar som utskottet har haft att hantera har rört statsråds uttalanden. Utskottet konstaterar att missvisande uttalanden av statsråd har gjorts i några fall. I vissa fall har statsråd varit felunderrättade, och då är det svårt att lasta dem. I andra fall har uttalandena skett i egenskap av partiföreträdare eller i en debattsituation, vilket inte ställer samma krav som i andra fall. I de fall statsrådens uttalanden har varit missvisande borde de ha korrigerats där så varit möjligt, något som inte alltid har skett, tyvärr. I den administrativa granskningen har utskottet fortsatt att följa utvecklingen av antalet tjänstgörande i . Regeringsprotokoll har granskats, förvaltningsärenden inom Infrastrukturdepartementet har gåtts igenom och även utnämningsmakten har granskats. Utskottet konstaterar att andelen utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund har legat sedan regeringsskiftet . Detsamma gäller inom utlandsmyndigheterna. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) Utskottet vill framhålla sin tidigare uppfattning att politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerande vid tillsättningen utan att avseende endast ska fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Vad gäller regeringsprotokollen konstaterar utskottet att det i flera fall har gått från att en författning har kungjorts till dess att den har trätt i kraft. Utskottet utgår från att regeringen, i den mån den råder över beslutsprocessen, vidtar nödvändiga planeringsåtgärder för att hålla tiden mellan kungörande och ikraftträdande inom de nämnda tidsramarna. Vad gäller förvaltningsärenden har utskottet granskat elva ärenden som rört överklaganden av beslut som meddelats av respektive Transportstyrelsen. Vid överklagandeärenden är det viktigt att hålla handläggningstiderna så korta som möjligt eftersom ärendena ofta redan har pågått . I fem av ärendena gick det dock mellan avslutad skriftväxling i ärendet och regeringens beslut. Utskottet vill rent allmänt understryka vikten av att handläggningen av ärenden inte fördröjs i onödan. 4 (V): Då har vi ett granskningsbetänkande från KU igen att debattera. Det här är, som flera har sagt, ett lite ovanligt sådant eftersom det innehåller både den administrativa granskning som brukar göras och den granskning av regeringen och ministrarna som kommer av enskilda ledamöters anmälningar. Den granskningen brukar vi komma med , men av förklarliga skäl kör vi nu allt i en kluns. En del i den administrativa granskningen gäller hur regeringen har hanterat vissa så kallade förvaltningsärenden inom Infrastrukturdepartementet. Det här gäller överklaganden av beslut som har fattats om bland annat vattenskidåkning, fartbegränsningar och ankringsförbud. Ofta när KU har granskat sådana här överklaganden har vi varit kritiska mot att det har tagit för regeringen att komma fram till ett beslut. Men har vi faktiskt inte haft några sådana tydliga ärenden med alldeles för långa handläggningstider i de ärenden som vi har granskat i den här administrativa delen. Det har vi däremot i den del som gäller anmälda ärenden, och det kommer att diskuteras senare i avsnittet som handlar om handläggning av regeringsärenden. Nästa block och kapitel i den här debatten heter Vissa frågor om regeringens förhållande till , och jag vill bara kommentera ett ärende i det paketet och tar det här i inledningen. Det gäller en anmälan från om svar på en skriftlig fråga om utredningen av medicinska åldersbedömningar – eller brist på svar, kanske man ska säga. Ministrarna har stor frihet när det gäller svaren på skriftliga frågor, men det finns ändå regler runt hur snart en fråga ska besvaras. Själva poängen med frågeinstitutet är att ledamöter ska kunna få svar på sina frågor. Eftersom det inte är reglerat hur det ska svaras har nog frågeställare och minister ganska ofta olika uppfattning om huruvida det är ett bra svar, om man är nöjd med svaret och om det över huvud taget handlar om det som frågan rörde. Det ingår liksom i politiken att det ser ut så. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) I det här fallet har KU ansett att det behöver påminnas om vikten av att statsråd lämnar svar inom den reglerade tidsramen och att svaren i den utsträckning det är möjligt innehåller den information som riksdagsledamoten har efterfrågat. Vi kommer att återkomma till det här med skriftliga frågor i vår eftersom det finns en ny anmälan på det temat. Vi kommer att ha den vanliga granskningen , får vi väl hoppas. Vi har också ett kapitel i granskningen som heter Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. handlar det väldigt mycket om vad ministrar får eller bör säga och inte får eller bör säga. får jag en känsla av att det finns riksdagsledamöter som verkligen inte anser att ministrar ska få delta i den politiska debatten över huvud taget. KU:s uppfattning är dock att de inte bara får utan också bör delta i politiska debatter. Självklart är det då viktigt att det som sägs inte kan uppfattas som försök till styrning av myndigheter eller att ministern har egna uppfattningar i ärenden som är föremål för ett senare beslut av regeringen. Det är förstås också viktigt att det som sägs är korrekt så att det inte uppfattas som att ministern försöker vilseleda dem som lyssnar eller bagatellisera problem. kan det också vara så att ministrar faktiskt inte har kunskap om saker de uttalar sig om, och då får de anledning att lära sig något nytt genom KU:s granskningar. har utrikesministern fått lära sig att brandfiltar och första hjälpen-utrustning inte är krigsmateriel och att det inte finns något absolut exportförbud av krigsmateriel till en stat som befinner sig i en väpnad konflikt med en annan stat. Det är trevligt att KU kan vara till hjälp också i utbildningssyfte. 5 (MP): Mycket är av förklarliga skäl redan sagt om årets granskningsbetänkande. Jag vill ändå säga något om ett förhållningssätt som är viktigt för mig personligen, och det är det som finns beskrivet i den statliga värdegrunden. Det handlar för min egen del om att jag när jag är ledamot här är tjänstledig från ett jobb inom staten, och det här är viktiga värderingar för mig och faktiskt för alla som jobbar inom offentlig förvaltning i hela landet. Utifrån den här värdegrunden vill jag kommentera granskningen i generella termer. Den statliga värdegrunden bygger på sex principer som vägleder arbetet. Det handlar om demokrati. Folket ger oss makt och våra mandat här i . Det handlar om legalitet. Land ska med lag byggas. Besluten här i kammaren är inte ett inlägg i en debatt, utan de lagar som stiftas här är de som gäller. Det är också grunden för vår granskning i . Objektivitet är en tredje princip i den statliga värdegrunden. Alla som arbetar i staten ska utföra sitt arbete sakligt och opartiskt. Det är också vad som förväntas av oss i KU i vår granskning. Fri åsiktsbildning är nästa princip. Det här är grundlagsskyddade rättigheter som alla har, som rätt till yttrandefrihet och informationsfrihet men även sådant som kanske inte är aktuellt just för granskningen här, som mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. Det här är värderingar som gäller alla som arbetar i staten, och yttrandefrihet gäller såklart även statsråd i deras tjänsteutövning, vilket KU har kommenterat på lite olika sätt. Gransknings-betänkande Inledning och administrativt inriktad granskning (kapitel 1) Respekt är det femte nyckelordet i den statliga värdegrunden. Det handlar om respekt för var och en med mänskliga rättigheter som utgångspunkt. Den sista principen – det är totalt sex principer, så det blir inte en mycket längre uppräkning – är effektivitet och service. Det betyder att ärenden ska handläggas enkelt, snabbt och kostnadseffektivt men såklart med bibehållen rättssäkerhet. Det är också något som KU har haft anledning att kommentera. När det gäller demokrati, legalitet och objektivitet lämnar KU ofta vad vi kan kalla för råd. påtalar man brister, men ofta handlar det om råd som går att ta med sig i kommande arbete. Vi granskar anmälningarna, som alla ledamöter kan lämna in till KU, utifrån hur lagen faktiskt ser ut och ur ett konstitutionellt perspektiv snarare än ett partipolitiskt. Fri åsiktsbildning försvarar vi genom att påpeka att statsråd, precis som andra, har rätt att uttrycka sina åsikter. Men de behöver också vara återhållsamma med hänsyn till att de har en speciell ställning i samhället som de flesta andra inte har. En förutsättning för den fria åsiktsbildningen för oss alla är att man har tillgång till information. Det är offentlighetsprincipen som på sätt och vis gör svensk politisk debatt unik, men det är också den som ger möjlighet för alla att läsa våra betänkanden och underlag och faktiskt därmed också granska KU:s arbete och bilda sin egen uppfattning. Effektivitet och service är grundläggande för hela den offentliga förvaltningen. Det finns handläggare runt om i kommuner, regioner och statliga myndigheter som i sitt dagliga arbete lever med förvaltningslagen som rättesnöre. Vi förväntar oss såklart att även regeringen gör det när den handlägger förvaltningsärenden. Sammantaget är den statliga värdegrunden en stabil bas även för KU när vi granskar ministrarnas och regeringens arbete. Jag vill instämma i det tack till kansli och kollegor som kollegor före mig har uttryckt. 6 (C): I , i likhet med många västerländska demokratiers, konstitutionella bestämmelse framgår en maktdelning. Enligt vår grundlag innebär den att all makt utgår från folket och att regeringen styr landet och är ansvarig inför . Det innebär vidare att rättskipningen är garanterad ett oberoende och att vårt representativa och parlamentariska styrelseskick förverkligas genom det kommunala självstyret.