prot · H80936 · 2020-11-17 00:00:00 — Det handlar om sexuellt våld och om grym, omänsklig och förnedrande behandling. I den nya propositionen står det att en av de nationella målsättningarna är att som deltagare i insatsen ska ”stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor fred och säkerhet, inklusive efterföljande resolutioner”. Det är klart att ska stödja och påskynda ansträngningarna för att 1325 ska genomföras. Men det är ju bara en massa fina ord om man inte sedan följer upp det och ser vad som faktiskt blir gjort. Gör man som man alltid gjort blir det som det alltid har blivit, tänker jag. , 2020, firar resolution för kvinnor, fred och säkerhet . , och kvinnor och barn är särskilt utsatta. Många dör i onödan i krig, där kvinnor borde få vara en del i att komma fram till fred. Fina ord måste omsättas i praktiken. Försvarsministern sa att det här inte är någonting man lägger åt sidan. Jag funderar över vad de tidiga förkämparna för kvinnors rättigheter och demokrati skulle säga till oss. Både demokrati och jämställdhet är ju något som vi självklart måste jobba för även . Jag tycker att det är dags att kavla upp ärmarna och ta ett problem i taget. Det handlar om strukturella utmaningar och ojämställda normer och maktstrukturer, krympande utrymme för civilsamhället och externa samverkanspartner, utmaningar kopplade till samverkan, resurser och möjligheter för implementering, interna processer, institutionalisering och utveckling av jämställdhetsarbetet och praktiska förutsättningar internt och externt gällande genomförande. Det är ju så, herr ålderspresident, att vi kommer bara att hålla krig i schack när kvinnor har lika medbestämmande i beslutsfattande och lika tillgång till utbildning och resurser, det vill säga makten. Det behövs modiga politiker, mätbara mål och resultatuppföljning. Fler kvinnor måste utbildas till medlare, rådgivare och befälhavare. Kvinnor är avgörande inom alla områden av fred och säkerhet. Om deras perspektiv utelämnas och deras röster inte hörs kommer krig att fortsätta att bryta ut. Konflikter som har lösts kommer att blossa upp igen, vilket vi har sett bevis på runt om i världen. 40 Försvarsminister (S): När jag lyssnar låter det som om ingen någonsin gör någonting och att det som eventuellt görs inte är av något värde. Det kan jag definitivt inte hålla med om. I utanför har vi någonting som heter in Military Operations. Detta center etablerades 2012 inom Försvarsmakten och har arbetat väldigt mycket med att just integrera jämställdhet i militära operationer. Enheten är en väl etablerad aktör och arbetar med stöd för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande och utvärdering av militära fredsoperationer. Det här är en enhet som arbetar med hela världen som arbetsfält, och man utbildar personal från alla världsdelar. Här handlar det om att utbilda för integrering av jämställdhet i övning, samarbeten och rådgivning kopplat till policy och det som kallas processutveckling. Försvarsmakten bidrar också med experter med den här bakgrunden och basen till internationella staber och internationella insatser och arbetar där för att ha dessa frågor aktualiserade och också göra det till en rent praktisk del av fredsarbetet. Jag vill nog säga att det är ett väldigt viktigt arbete som också ger konkreta resultat. Inom områdena för inkluderande fredsprocesser, fredsbyggande, konfliktförebyggande och stärkt skydd för kvinnor och flickor arbetar Försvarsmakten aktivt internationellt med bidrag till olika missioner, med insatsförberedande utbildning, genom kurser med internationellt deltagande och genom samverkan med andra länder och organisationer i allt från praktik till policy för helhetssyn på konflikter, samtliga aktörer och samhället som helhet. Syftet är att bygga varaktiga fredsprocesser som motverkar återfall i konflikt. Det är alltså syftet med det arbete som utförs. är ett komplicerat och komplext område. Hela den delen av behöver stabiliseras, och man möter oerhört många utmaningar där. I den miljön försöker vi arbeta utifrån dessa perspektiv. Jag brukar själv ta upp den typen av frågor, särskilt med kvinnliga soldater jag träffar i olika sammanhang – hur de upplever arbetet i sina förband och enheter. Jag är fullt förvissad om att svensk försvarsmakt arbetar med frågorna, jag är fullt förvissad om att vi gör skillnad i internationella insatser och jag är fullt förvissad om att arbetet betyder något. Sedan kanske vi inte kan lösa alla problem som vi möter på plats i svåra situationer. Här handlar det om en samlad operation med många enheter. Jag påminner om att till exempel FN-operationen Minusma, som vi har deltagit i, omfattar 10 000 soldater. har 175 deltagare i den operationen. är en del av det internationella spektrumet. Vi försöker allt vi förmår att påverka i en positiv riktning. Jag menar att det vår personal gör har betydelse, och de utför arbetet på ett seriöst sätt. 41 (M): Det görs massor av saker och vi gör skillnad, säger försvarsministern. Och jag håller med. Men jag tänker att det är genom att följa upp resultat som vi kan veta vad vi ska göra härnäst. Det är i resultatuppföljningen vi kan komma åt de behov och insatser som verkligen behövs, vilka som gör skillnad. Det är i resultatuppföljningen vi måste orka ifrågasätta beslut och verksamhet, kanske till och med våga utmana gamla sanningar för att nå uppsatta mål. firar, som sagt, resolutionen för kvinnor, fred och säkerhet, resolution , . I och med antagandet av resolutionen krävde att alla parter i en konflikt måste förhindra kränkning av kvinnors rättigheter, stödja kvinnors deltagande i fredsförhandlingar och i återuppbyggnad efter konflikt samt skydda kvinnor och flickor från sexuellt våld under konflikt. Frågan är om vi kunde ha nått längre. Det vet vi egentligen inte. Men jag tror, fru talman, att med en bättre och tydligare resultatuppföljning borde vi åtminstone ha vetat mer än vad vi gör om vilka behov och insatser som ger resultat, som vi kan fortsätta att göra mer av i så fall. Jag tänker att det är viktigt att vi i lever som vi lär. Det är fortfarande en bra bit kvar till en mer jämställd försvarsmakt, även om det går åt rätt håll. Om Försvarsmakten ska arbeta med resolution internationellt ger det ökad trovärdighet om man själv lever upp till idealen. 42 Försvarsminister (S): Jag vill bara än en gång påpeka att Försvarsmakten rapporterar till departementet om resultatet av implementeringen när det gäller åtgärder med utgångspunkt i resolution och när det gäller ambitioner i fråga om jämställdhet. Nästkommande rapportering sker . Så är det . Utifrån de rapporter som kommer in med en redovisning av verksamheten drar man slutsatser. På så sätt utvecklas de regleringsbrev som vi levererar till myndigheterna och Försvarsmakten. Jag ville säga detta så att det inte blir en skugga av att Försvarsmakten inte tar frågan på allvar eller inte hanterar den seriöst. Försvarsmakten gör ett omfattande och bra arbete. Det finns en tydlig medvetenhet och prioritet när det gäller dessa frågor i Försvarsmaktens ledning. Jag anser att det finns en seriös ambition, och jag vet att när det sker saker som inte är rimliga eller acceptabla ute på förbanden hanterar man dem så fort det finns kunskap om dem. Sedan var det frågan om säkerhetsrådet. satt där och var pådrivande i fråga om om kvinnor, fred och säkerhet. Det var en central och prioriterad fråga. spelade en roll för att lyfta upp frågan inom ramen för FN-systemet. Det tycker jag att man ska komma ihåg. Det är min bedömning att har spelat en positiv roll. Vi har många utmaningar framför oss på alla möjliga områden, bland annat detta. Men vi ska inte förringa de insatser som redan görs. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:109 om effekt- och kapacitetsbrist 43 Statsrådet (S): har frågat mig följande: Om jag är orolig över den utveckling vi nu ser kring den svenska effektbalansen och kapacitetsbristen i det svenska kraftsystemet. Om jag och regeringen är beredda att ompröva vår uppfattning kring ett mål för leveranssäkerheten. Om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa en fortsatt god leveranssäkerhet. En robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle och för klimatomställningen med ökad elektrifiering. Tillgången till el i är god. nettoexporterade rekordmycket el med mycket låga utsläpp av koldioxid, och även har nettoexporten varit mycket stor. Inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . Jag kan konstatera att bedömer risken för effektbrist i som fortsatt låg. Jag är medveten om att det har förekommit utmaningar med lokal kapacitet på några håll i . Regeringen och nätföretagen i och tog ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten i och , både på kort och på lång sikt. Regeringen uppdrog åt att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa kapaciteten i andra delar av . Uppdraget överlämnades till regeringen . Regeringen kommer att analysera förslagen i syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder samt att tillkommande kunder får el inom rimlig tid. Jag vill även i detta sammanhang lyfta fram att genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , jämfört med . Projektet har tyvärr kantats av förseningar men kommer att förbättra situationen i . räknar med att ta den nya kabeln i drift . När det gäller frågan om ett mål för leveranssäkerhet vill jag nämna att har i uppdrag att ta fram en tillförlitlighetsnorm. Rapporten ska redovisas till regeringen . Min uppfattning är att vi behöver invänta detta underlag från innan regeringen kan fatta beslut om vad som behöver göras i nästa steg. En fortsatt robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet kräver åtgärder från flera olika aktörer. Jag utgår från att alla tar sin del av ansvaret, och jag är öppen för att vidta nya åtgärder om behov uppstår. 44 (SD): Jag vill inledningsvis tacka statsrådet för svaret på min interpellation. har situationer uppstått där det rått elbrist, vilket är ett problem som delvis inte är helt nytt men som också kan uppstå om det skulle råda effektbrist i form av att produktionen inte täcker efterfrågan eller om det saknas tillräckligt med kapacitet för att överföra elen. Det är ett problem som återkommande har lyft upp i den energipolitiska debatten. Företrädare för regeringspartierna och även statsrådet i den här debatten kontrar med att vi exporterar rekordmycket el och att vi är nettoexportörer av el sett över . Det är tämligen ovidkommande för den här problematiken, för el kan ju inte kan lagras. El förbrukas i samma stund som den produceras, och för att det ska fungera krävs det att det finns tillräcklig effekt- och överföringskapacitet i varje givet ögonblick. Konsekvenserna om det brister i något, oavsett om det är produktion eller överföring, är att vi får elbrist. Det sker utan hänsyn till hur det sett ut tidigare . Under de nu som de rödgröna partierna haft regeringsmakten har alltså effektbalansen försämrats varje enskilt år. Frågan är om man sett en motsvarande trend i . Där har statsrådet möjlighet att försvara sig. Bakgrunden till detta är att den genomsnittliga kapacitetsfaktorn har sjunkit i kraftsystemet eftersom regeringen uteslutande premierat väderberoende kraftproduktion och på olika sätt, direkt eller indirekt, straffat planerbar kraftproduktion. Kapacitetsbristen i elnäten har blivit mer påtaglig som en följd av att städerna växer utan att elnäten förstärks och moderniseras i motsvarande takt, något som drabbar såväl hushåll som näringsliv. Med återkommande hastiga skattehöjningar har man även försvagat konkurrenskraften för kraftvärmen, något som har förvärrat problemet med lokal kapacitetsbrist. Det har tvingat ut regeringen på banan med olika speciallösningar, och utvecklingen går mot mer politik och mindre marknad. var spotpriset i nästan tio gånger så högt som det systempris som gällde för hela landet. Det har aldrig varit så stora prisskillnader sedan delades in i fyra prisområden, något som möjliggjorde för reservkraftverket i att elda olja på kommersiell basis mitt . tvingades även till bilaterala avtal för drift av kärnkraftsreaktorn . Det var möjligt den här sommaren men kommer inte att vara möjligt under kommande somrar, då reaktorn planeras att ställas av för gott – ett beslut som borde omprövas. Om man tittar på de prognoser som gör för framtiden ser man att effektbalansen minskar även för de tre kommande vintrarna. Det man undrar då, fru talman, är om inte statsrådet oroar sig över att vi rör oss i fel riktning, då inget tyder på motsatsen. 45 Statsrådet (S): frågar om jag är orolig. Ja, på en punkt är jag faktiskt orolig. Energibranschen och regeringen presenterade nämligen ett gemensamt initiativ för att säkerställa ökade investeringar i elnäten, för att säkerställa kraftvärmen och energiproduktionen i och i och för att säkerställa att vi kunde gå över från fossila bränslen till förnybara bränslen. Men när det initiativet skulle genomföras röstade och emot det. Om inte regeringen skulle fortsätta agera för att driva igenom detta initiativ skulle det innebära en kraftig försämring av kapaciteten i , i och i . Det skulle innebära att kraftvärmen riskerar att slås ut i vår största stad och att många nya förbrukare inte kan anslutas till elnätet. Om på allvar är orolig över kapacitetssituationen i , varför röstade han då emot det initiativ som regeringen och energibranschen tagit för att säkerställa just den kapaciteten? 46 (SD): Det som statsrådet lyfter fram är ju följderna av den politik som man fört från regeringens sida. Man går ut och chockhöjer skatterna på kraftvärmen och kastar fram en avfallsförbränningsskatt. Det får konsekvenser som man inte riktigt kunnat förutse men som man slår ifrån sig med att det inte ligger på regeringens bord utan är en fråga för kommunpolitiker. Man tror inte att det kommer att leda till några problem. Men det gör det i alla fall, och då måste man kasta fram ett paket där man med olika handslag ska hantera följderna av den ekonomiska politik man har fört. Ja, något måste givetvis göras. är inte i sak emot att man använder det inte tidigare nyttjade utrymmet inom intäktsramarna till olika åtgärder. Men att samtliga partier i riksdag som inte sitter i regeringen inte stöttade det förslag som regeringen kom till med var ju för att det var extremt undermåligt. Hur många förslag från den här regeringens sida möter ett fullständigt motstånd från för att det inte uppfyller de kriterier som satts upp? Det finns inga mekanismer i förslaget som leder till investeringar för att öka elnätskapaciteten. Här var det tvärtom så att elnätsföretagen skulle kunna minska sina investeringar och ändå ta del av den överrullning som fanns. Det är också så att prognoserna för effektbalansen och kapacitetsbristen utgår från de förutsättningar vi har i närtid. Ska vi lyckas minska vårt fossila beroende, vilket enligt alla bedömare ska ske genom elektrifiering, riskerar detta att bli ett stort hinder. Ska företag och branscher elektrifiera krävs det att man vågar göra det. Då måste man ha tillgång till el och veta att det kommer att vara fallet även . Dessutom flaggar för att den fortsatta nedläggningen av kärnkraften och eventuell kraftvärme leder till ökad risk för effektbrist och att systemet blir mer svårplanerat då väderberoendet ökar. lyfter även fram ett faktum som återkommande har pekat på, och det är risken att bristsituationer uppstår i vårt närområde. är vi beroende av att importera el av våra grannländer under de timmar då vi har högst elförbrukning. Vi kan se att inte är ensamt om det. Det är något som vi inte haft , men vi rör oss in i ett negativt territorium. räknar med att kunna importera . räknar med att kunna importera . räknar med att kunna importera . räknar med att kunna importera , och räknar med att kunna importera . Risken är att den inträffar och att alla har räknat med att kunna importera av varandra. Konsekvenserna för elförsörjningen blir ju brutala. Man blir väldigt utsatt när man utvecklar energisystemen mot en sådan harmonisering. Gällande effektbalansen har den nu minskat på raken, och i de analyser som görs kan vi se att den planeras minska också . Är det verkligen statsrådets uppfattning att den negativa utvecklingen för effektbalansen kommer att vända? Finns det något över huvud taget som tyder på det? 47 Statsrådet (S): Det var ett långt inlägg från med en del underligheter som jag måste dissekera. Det stämmer som säger att samtliga kärnkraftsnationer i vår omvärld räknar med och är beroende av att kunna importera el – så även . Men det är också så att varje topplasttimme inte bara importerar el utan också exporterar el. Det är nämligen så en marknad fungerar. Man kan både importera och exportera, och importerar och exporterar . På så sätt drar vi nytta av varandras elsystem och får effektivare energisystem och konkurrenskraftiga energipriser för konsumenterna. har ju konkurrenskraftigaste elpris och större överskott av producerad elektricitet än de allra flesta. säger att han är för att energiföretagen ska få rulla över tidigare års intäktsramar. Men när förslaget har legat på bordet och han har haft möjlighet att garantera kapaciteten i , möjlighet att garantera kapaciteten i , möjlighet att garantera kraftvärme och möjlighet att garantera utökade elnätsinvesteringar, då har röstat emot det. Och när han här i kammaren, fru talman, får frågan varför han och har röstat emot, ja, då är hans främsta argument att de andra röstade emot. Men, , varför röstade emot kapacitetsförstärkningarna i som garanterar elförbrukare el framåt och gör att samtliga kända tillkommande elförbrukare kan anslutas i ? Och om det beslut som varit med och fattat blir verklighet, vad har han att säga till de skåningar som oroar sig för kapacitetsbristen i ? 48 (SD): Jag kan förstå att statsrådet är upprörd. Samtliga partier i som inte ingår i regeringen röstade nej till förslaget. var tydliga med under vilka premisser man avser att stödja det, men regeringen har ju valt att inte ha någon dialog med om hur förslaget ska vara utformat. Man har bara kört på och kört i diket fullständigt. försöker man hantera de sekundära effekterna av den ekonomiska politik man har fört, som riskerar att bli katastrofala för stora delar av landet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag ändå tacka statsrådet för debatten. Vår uppfattning är dock att energipolitiken behöver läggas om för att man på allvar ska kunna möta den utveckling vi ser när det gäller elektrifiering. Där är frågor kring effekt- och kapacitetsbrist väldigt viktiga för att se till att man vågar elektrifiera. Det är nödvändigt att stärka konkurrenskraften för kraftvärmen och inte, som regeringen har gjort , i stället urholka den. Det behövs satsningar på den nya generationens kärnkraft – alla fossilfria energikällor ska välkomnas. Globalt sett ökade elproduktionen från kärnkraft , men i är utvecklingen den motsatta. Här för kärnkraften en tämligen tynande tillvaro under den rödgröna regeringen. Vi behöver ett mål för leveranssäkerheten som politiken kan sträva mot, och det behövs avsevärt högre ambitioner för att korta ledtiderna för nya nätkoncessioner och för att kunna bygga bort flaskhalsar i överföringskapaciteten. Det är givetvis bra, fru talman, att statsrådet ändå säger att man vill ha en robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, men verkligheten visar ett annat utfall. Man kan fråga sig om det är just denna utveckling och verklighet som vi kommer att få ännu mer av med regeringens politik och som gömmer sig bakom de fina ord man klär detta i. Tyvärr är jag rädd för att det är på det sättet. 49 Statsrådet (S): Jag vill också tacka för en god debatt. Jag vill bara göra ett litet förtydligande. Regeringen har haft en väldigt god dialog med om förslaget, dock inte med och . Jag hoppas att vi ska kunna lägga ett nytt förslag på bord. Om detta blir verklighet återstår att se. Vi har tredubblat investeringarna i nätöverföring. Vi har tillsammans med energibranschen tagit ett gemensamt initiativ som garanterar ökad kapacitet och effekt. Det har röstat emot. I stället säger att vad som krävs är satsningar på nästa generations kärnkraftverk. Vi har en energiöverenskommelse som gör det fritt för marknaden att investera. Men tänk om alldeles oavsett detta fick sin vilja igenom och det gjordes massiva investeringar med skattebetalarnas pengar i att subventionera nästa generations kärnkraft – från marknad till statliga subventioner à la . Då skulle väl de reaktorerna vara på plats om, gissningsvis, 20 eller . Finländarna skulle väl ha invigt sin kärnkraft , men den har fortfarande inte levererat en enda watt. De kan inte ens tända en julgransbelysning med den trots att den skulle stå för en stor del av effekttillförseln. Det skulle inte göra någonting för kapacitets- och effektsituationen , eller ens . Så den lösningen kan vi nog avskriva även om man kan drömma om olika energislag. Lösningarna på dagens effekt- och kapacitetssituation måste vara handfasta och finnas här och . De lösningarna har funnits på bord. och har röstat emot dem. Låt oss hoppas att inte gör det igen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:57 om bullerregler och Sverigeförhandlingen 50 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag är beredd att göra något åt att kan fatta beslut som gör det omöjligt för en kommun att leva upp till sitt avtal med staten. har i uppdrag att lämna uppgifter för de områden som bedömer är av riksintresse när det gäller kommunikationer. Länsstyrelserna bevakar sedan riksintressena i den kommunala planeringen. Jag har erfarit att det pågår ett arbete hos med att precisera luftfartens riksintresse vid . För det fall att en länsstyrelse beslutar att upphäva en kommuns beslut om detaljplan eller områdesbestämmelser på grund av att ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses får beslutet överklagas hos regeringen. Jag som statsråd kan inte uttala mig om ärenden som rör tillämpning av lag och som handläggs av myndigheter. 51 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Jag är övertygad om att vi är helt överens om att bostadsbyggande, utbyggnad av kollektivtrafik och möjligheter att bygga ny infrastruktur är viktiga frågor. I alla kommuner råder brist på bostäder, och många unga människor tvingas bo hemma längre än de önskar eftersom det är svårt för dem att få tag på sin första bostad och komma in på bostadsmarknaden. Vi ser också i många städer i behov av investeringar och utbyggnad av infrastruktur i allmänhet och kollektivtrafik i synnerhet. Önskelistan över projekt är lång, och det märks tydligt inte minst nu när arbetet med den nationella planen börjar. Infrastruktur är dyrt, och när Sverigeförhandlingen initierades handlade den mycket om att hitta fler vägar till finansiering och inte minst möjligheter till medfinansiering från regioner och kommuner. Kommuner har ju också begränsad ekonomi, och ett sätt att kunna medfinansiera satsningar på infrastruktur och kollektivtrafik är att bygga bostäder eller, rättare sagt, att sälja mark så att andra kan bygga. Detta ger förutom nya bostäder, som ju också är en del av Sverigeförhandlingen, inkomster till kommunerna. En del av Sverigeförhandlingen handlar om att öka kapaciteten i kollektivtrafiken för Nordost. Staten har i avtal med kommunerna gått in och stöttat förlängningen av till via . kan nu med sina planer på så kallade påverkansområden för buller kring omöjliggöra en utveckling för fler bostäder.