prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — Det skulle även underlätta för museerna att motivera sina budgetäskanden utifrån de krav som regeringen ställer. Vi noterar att frågan om att reformen endast gynnar storstadsbor inte behandlas i granskningen. Här behövs tydligare statistik, så att det blir möjligt att bilda sig en uppfattning om huruvida fri entré-reformen faktiskt i högre grad leder till att även de som inte är hemmahörande i i större utsträckning besöker de statliga museer som omfattas av just denna reform. Jag skulle vilja påstå att en del har pekat på motsatsen medan en del har pekat i den riktningen, precis som tidigare nämnde. Det finns enligt oss skäl att överväga hur automatiserade besöksmätarsystem i större skala skulle kunna utformas, om man tänker sig att man vill samla denna statistik i en databas. Formerna för ett sådant system bör ses över genom en omvärldsanalys och genom att man samlar goda exempel som tar hänsyn såväl till den personliga integriteten som till möjligheten till träffsäkra data. Utan tillförlitlig statistik kan vi inte säkert veta i vilken utsträckning nya grupper nås. Automatiserade system kan även underlätta museernas informationsflöde till andra myndigheter, vilket – har det påpekats – delvis har varit en brist. Jag vill understryka vikten av att insamlingen av besöksstatistik inte går ut över museernas övriga och primära uppdrag. Det får inte bli en administrativ och byråkratisk börda som tar fokus från kärnverksamheten. Det är, fru talman, dessvärre en brist att i sin granskning inte tittat på hur reformen påverkat maktförhållandet mellan museerna och staten. Högre bidragsfinansiering med öronmärkta resurser ger ett ökat beroende av staten. Regeringen bör klargöra hur avvägningen ser ut mellan museernas frihet och statens ansvar för att skattemedel används på ett ansvarsfullt sätt. Detta är viktigt för transparensen i såväl museernas som regeringens arbete. Museer utgör minnesbanker för vårt kollektiva minne och är som institutioner en helhet med flera viktiga kärnvärden. Målet att så många som möjligt ska kunna ta del av museernas samlade kunskap får inte gå ut över museiverksamhetens kvalitet, den vetenskapliga grunden för informationen som förmedlas eller, för den delen, skötseln av samlingarna. om fri entré till statliga museer Det handlar också om förtydligandet av mål i förhållande till museernas övriga uppdrag och i förhållande till andra värden. Ogenomtänkta avvägningar kan leda till att kulturarvet inte tas om hand på ett ändamålsenligt sätt här och och för framtida generationer. Det rör sig om grundläggande avvägningar för att säkra att framtida generationer ska kunna ha samma möjlighet till bildning om det som varit som vi har . Det svenska kulturarvet måste värnas, vårdas och visas. Det är särskilt viktigt att stå upp för , då historiska lämningar ges innebörder de varken kan bemöta eller problematisera. Museerna bör få vägledning om hur de ska handla i förhållande till uppdraget att förvärva, bevara, förmedla och ställa ut samt verka för forskning och forskningsmöjligheter. Vi vill därför att regeringen tydligare redovisar avvägningen – och jag återkommer till den – mellan bredd, relevans och spets i museernas verksamhet och i förhållande till fri entré-reformen. 41 (S): Anförandet som jag framför är skrivet av min partivän och utskottskollega , som på grund av pågående pandemi inte kan vara i för att framföra det själv. Vi behandlar här kulturutskottets betänkande KrU12 om fri entré till statliga museer. trädde lagen som reglerar offentligt styrda museer i kraft. I den lagen fastställs att museerna ska bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Museerna har en viktig roll att spela i vårt samhälle. De är en källa till kunskap om vårt förflutna och om vår samtid. De är en mötesplats där barn och vuxna över generationsgränserna kan dela glädjen över en kulturupplevelse som genom berättelserna för människor närmare varandra. infördes fri entré på 18 statliga museer. Motivet bakom detta var att locka fler och nya besökare till museerna. För nya besöksgrupper och ovana museibesökare skulle steget att besöka ett museum bli enklare att ta om det var avgiftsfritt inträde. Fler barn och vuxna skulle få möjlighet att ta del av vårt kulturarv och vår historia. Fler skulle få upp ögonen för vilka kulturskatter och berättelser som finns att ta del av på våra museer samt vilken källa till kunskap de är. Regeringen avsatte i ett årligt anslag för att kompensera museerna för inkomstbortfallet. har granskat fri entré-reformen, eftersom den inte utvärderats tidigare, samt granskat hur museerna har genomfört reformen och hur den påverkar museernas samlade verksamhet. har alltså inte granskat huruvida fri entré-reformen i sig är någonting bra eller dåligt. Det vi debatterar är regeringens skrivelse, det vill säga regeringens svar på granskning om fri entré till statliga museer. Efter genomförd granskning har kommit med ett antal rekommendationer till regeringen. Bland dessa finns rekommendationer om att tydliggöra syfte och mål med fri entré, att utveckla en uppföljning av fri entré som tillgodoser både regeringens och museernas informationsbehov och att säkerställa att fri entré inte får en negativ påverkan på museernas förutsättningar att utföra sina huvudsakliga uppdrag. om fri entré till statliga museer Regeringen instämmer i bedömning att de berörda museerna genomfört reformen på ett ändamålsenligt sätt, utifrån de förutsättningar som regeringen ställt upp, och instämmer i huvudsak i att uppföljningen behöver utvecklas. Regeringen instämmer även delvis i att styrningen behöver förtydligas och att reformen förändrat förutsättningarna för museerna att finansiera sin verksamhet. Däremot delar regeringen inte bedömning att fri entré-reformen påverkat museernas förutsättningar att utföra sina huvudsakliga uppdrag. I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder som ska vidtas för att tydliggöra reformens mål, syfte och uppföljning. Syftet med fri entré är att öka möjligheterna för alla att ta del av museernas verksamhet och därmed främja kulturupplevelser och bildning. Målet framgår också av de övergripande nationella kulturpolitiska målen, att den statliga kulturpolitiken ska främja allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning samt främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Regeringen har för avsikt att ytterligare förtydliga syftet och målet med reformen. Detta kommer att ske inom ramen för de myndighetsdialoger som förs och kommer att föras . När det gäller uppföljningen har regeringen via regleringsbreven gett museerna i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att rapportera de uppgifter om besöksutveckling som Myndigheten för kulturanalys behöver samt vilka behov museerna själva har för att utveckla den egna verksamheten. Det uppdraget ska redovisas . Vad gäller museernas förutsättningar att genomföra sina huvuduppdrag har regeringen i budgetpropositionen tillskjutit ytterligare till reformen för att möta kostnader som skulle ha uppstått på grund av ökat besökstryck. Dock vet vi att museernas verksamhet sett väldigt annorlunda ut på grund av den rådande pandemin, och den kommer nog att behöva göra det framöver. De extra tillskjutna pengarna är viktiga för att fri entré-reformen inte ska påverka museernas förutsättningar att utföra sitt huvuduppdrag. Visst har reformen förändrat formerna för museernas finansiering, men museernas kostnadsökning är en utveckling som har pågått , och kulturutskottet avser att följa kostnadsutvecklingen framöver. Det pågår dessutom en utredning som ska analysera den nuvarande kostnadshyresmodellen mellan , Kungliga Dramatiska teatern, , samt och . Syftet med utredningen är att se över den nuvarande modellens effekter för statens finanser och hyresgästerna samt att undersöka om det skulle kunna finnas alternativa modeller. Utredningen ska också bedöma om dessa modeller skulle kunna tillämpas på andra fastigheter som äger och där det inryms kulturverksamheter. Detta uppdrag ska redovisas till regeringen . Avslutningsvis, fru talman: är denna reform en viktig del av regeringens sammantagna satsningar på kulturen. Vi socialdemokrater vill också utveckla reformen till att omfatta fri entré till de regionala museerna och hoppas kunna göra det . Utskottet delar regeringens bedömningar och ser positivt på regeringens åtgärder. Därför föreslår kulturutskottet att lägger regeringens skrivelse om fri entré till statliga museer till handlingarna. 42 (M) replik: om fri entré till statliga museer Tack för anförandet, ! I själva skrivelsen och de bedömningar som gör, och som regeringen svarar på, är en bärande del att den här reformen, oavsett om man är för eller emot den, inte ska påverka museernas förutsättningar att utföra sitt huvudsakliga uppdrag. Ändå talar museerna i fråga, bland andra där själv var närvarande, om det motsatta, det vill säga att de tillskjutna medlen inte räcker till. Detta var förvisso före de extra 10 miljonerna som regeringen sköt till, men det täcker i alla fall inte de behov som finns på dessa 18 museer. Jag vill gärna att kommenterar detta. Sedan kan jag ändå inte låta bli, fru talman, att ta upp fri entré-reformen som sådan. Det var en lovsång från ledamoten, som sa att man vidare ser över fri entré till regionala museer och så vidare. Jag hörde också en massa uppräknande av Stockholmsbaserade museer. Det är lätt som ledamot från att tycka om den här reformen. Men runt om i landet finns det så enormt många andra museer som blöder och har olika ägare. Om man nu ska lägga ned 90 miljoner på de här 18 museerna av 1 600 runt om i landet, hur mycket pengar har då egentligen regeringen för att i så fall lägga på övriga museer? Nej, de 90 miljonerna skulle göra ett betydligt mycket bättre jobb på våra lokala museer och de regionala länsmuseerna. 43 (S) replik: Regeringen har både under förra mandatperioden och gjort historiska satsningar på kulturen överlag. För oss socialdemokrater är kulturen otroligt viktig, och satsningarna på fri entré-reformen är en del av de stora satsningarna. Bland annat vi socialdemokrater har varit tydliga med att vi vill utveckla fri entré-reformen till att omfatta de regionala museerna och vill gärna se att det sker snart. Men faktum är att och de borgerliga partierna i samarbete med SD vill göra stora nedskärningar på kulturen. När man nu står här och talar sig varm för satsningar på bland annat de regionala museerna och regionala kulturella upplevelser och instanser undrar jag: Var hade ni tänkt få de pengarna ifrån när ni vill göra nedskärningar på kulturen och satsningar på kulturen? Vi står fast vid att vi vill se satsningar på de regionala museerna och avser att försöka genomföra dem. Och som sagt ser vi satsningarna på fri entré som ett sätt att göra kulturen och våra museer tillgängliga för fler. Vi ser att det är fler som tar del av museernas verksamhet, och det vill vi ska fortsätta. Sedan finns det förbättringar att göra. Och precis som regeringen har svarat kommer man att göra förbättringar och förtydliga målen om det behöver göras. 44 (M) replik: Tack för svaret! Det vi gör är inte nedskärningar utan omfördelningar. om fri entré till statliga museer De omfördelningar som vi bland annat skulle vilja se är en bredare satsning på ett levande kulturliv i hela landet i stället för den huvudstadskoncentration som bland annat fri entré-reformen är ett sorgligt exempel på. Fri entré-reformen finner till viss del andra besöksgrupper, men som granskningar har visat vänder den sig främst till turister och valda besökare. Vill man inte lyssna på museer, som pratar om uppsägningar och liknande? hade nämligen besök av museer. Man visade en granskning av resursbehoven hos de regionala museerna och framför allt vad det leder till om inte övriga 1 600 minus 18 museer runt om i landet får resurspåfyllning. Det handlar bland annat om personaluppsägningar av viktiga nyckelkompetenser – de som har hand om forskning och rundvisningar. Något som vi framför allt har tryckt på, och som vi omfördelat pengar till, är kompetensutveckling och samarbete med våra skolor, för det är det som är det allra viktigaste. Och det gäller hela landet och inte bara , för det är museerna tillsammans med skolorna som ska bära kulturarvet vidare. 45 (S) replik: För regeringen handlar som sagt satsningarna på att tillgängliggöra kulturen för alla i hela landet inte bara om fri entré-satsningen. Det handlar också om kultursamverkansmodellen och och att försöka få fler barn och unga att ta del av kulturupplevelser via bibliotekssatsningar och litteratursatsningar. Det tas ett helhetsgrepp på kulturen nu som inte har funnits tidigare. Fri entré till statliga museer är en del av detta. Vi kommer att fortsätta att verka för att kulturen ska tillgängliggöras för alla i hela , och vi vill som sagt även se satsningar på de regionala museerna framöver. 46 (SD) replik: Det är uppenbart i dessa tider att regeringen med en precision utan dess like pekat ut vissa branscher och, skulle jag vilja påstå, nonchalerat andra, såsom kulturarvet utanför tullar. I många fall handlar det om besöksmål som drabbats hårt av denna kris eftersom de lever på att ta emot besökare och visa och, som själv nämnde, just tillgängliggöra kulturen och kulturarvet. Här är det många aktörer som blöder. har länsmuseerna larmat om att de inte får ekonomin att gå ihop. De dräneras på resurser och riskerar även att dräneras på värdefull nyckelkompetens – kompetens som behövs på museerna men som de kanske inte har råd att behålla . Regeringens svar har varit att i stor utsträckning ställa denna bransch i skuggan medan man med precision har riktat miljonregn över till exempel mediesektorn, en stor del av samtidskonsten och en stor del av idrottsrörelsen – på många grunder bra och kloka satsningar. Men denna del av kultursektorn har man i många avseenden ställt i skuggan och inte tillfört resurser när det behövs som bäst. Kulturministerns svar på detta har varit att det finns regionala åtgärdsplaner på gång och så vidare. Hör man sig för med regionerna är det i många fall inte så. om fri entré till statliga museer Min fråga är därför helt enkelt: Vad är Socialdemokraternas linje i detta? Vill man att länsmuseerna och kulturhistoriska aktörer ute i landet ska få ta del av krisåtgärder i rådande situation? 47 (S) replik: Som presenterades kommer det ett krispaket som är riktat till den regionala samverkansmodellen för att bland annat hjälpa regionerna under den pågående pandemin. Detta görs som sagt . Men sammantaget har den socialdemokratiskt ledda regeringen tillsammans med under två mandatperioder satsat för att tillgängliggöra kulturen för alla i hela landet – för barn, unga och personer som kulturinstitutioner annars inte når. Som jag sa i mitt anförande är Socialdemokraternas ambition att införa fri entré även på de regionala museerna i en särskild satsning på just regionala museer och viktiga institutioner ute i landet. Detta är en politisk ambition som vi absolut kommer att följa upp. 48 (SD) replik: Jag har också ett ledord, och det är just tillgängliggöra – därav min fråga. Ett svar på de olika behov och verkligheter som länsmuseer och andra stiftelsedrivna eller privata eller kommunala museer ute i landet har är inte per automatik fri entré. En regional fri entré-reform är inte ett svar på de olika verkligheter museerna har. I årliga budgetmotion finns som ett svar på regeringens reform vårt förslag om öppna museer. Det handlar om en statlig fond där alla museer oavsett huvudman ska kunna äska medel för att klimatanpassa magasinering eller samlingar, säkra kompetens, digitalisera, inventera, utöka den pedagogiska verksamheten etcetera. Men detta säger nej till. Vår reform går ut på att museerna själva avgör vilka behov de har på just den platsen och i just den miljön. Alla har nämligen inte behov av att införa fri entré. Det kan tvärtom vara ett ökat hinder för museets verksamhet att införa fri entré, för intäktssidan och i långa loppet. Ambitionen sägs vara att just tillgängliggöra, men regeringen och Socialdemokraterna säger nej till ett ROT-avdrag för kulturarv och till kulturlotsar i kommuner, som vi har föreslagit. Man säger nej till en kulturarvsfond och till öppna museer. Listan på vad man säger nej till som skulle kunna tillgängliggöra kulturarvet kan göras lång. Min fråga är därför: Hur vill Socialdemokraterna tillgängliggöra kulturarvet ute i landet? 49 (S) replik: Som jag sa i mitt anförande är vi medvetna om kostnadsökningen för museerna, och vi behöver följa denna kostnadsutveckling och bemöta den. Givetvis får detta inte stå i vägen för att kulturinstitutioner, däribland museerna, ska kunna överleva. Sammantaget när det gäller kulturen och att tillgängliggöra kulturen hävdar jag fortfarande att den socialdemokratiskt ledda regeringen har gjort det den kan för att tillgängliggöra kulturen för alla. Vi har inte exkluderat vissa grupper, och vi har inga ambitioner att göra det. Vi har ingen ambition att dra ned på kulturen, utan för oss är kulturen en viktig del av den svenska modellen. Satsningar på kulturen kommer alltid att vara en viktig del av vår politik. Här finns också kultur i hela landet och museerna i hela landet med. Detta kommer vi alltså att fortsätta att följa. om fri entré till statliga museer Det finns som sagt en kostnadsökning, och vi i kulturutskottet måste följa denna utveckling och se hur regeringen avser att bemöta den framöver. 50 (MP): Vårt gemensamma kulturarv tillhör oss alla och ska vara fritt och tillgängligt för alla. Det är en grundläggande utgångspunkt i diskussionen om fri entré. Statliga museer och andra offentliga kulturarvsinstitutioner ska vara tillgängliga för så många som möjligt. Där det är möjligt bör kulturarvsinstitutionerna ta bort avgifter, öppna upp sig, aktivt söka fler och nya besöksgrupper och besökare. Jag och välkomnar den granskning som har gjort och som pekar på vissa brister i den reform som genomförde förra mandatperioden med fri entré till 18 statliga museer. Regeringen har på ett mycket bra sätt svarat att åtgärder kommer att vidtas eller redan har vidtagits mot dessa brister. Men det granskningen framför allt visar är att fri entré-reformen har varit och är en stor succé. Kulturarvet är i betydligt högre grad fritt och tillgängligt för fler. Antalet besökare och besök ökade direkt med när reformen genomfördes, och den ökningen har stått sig. Mycket talar också för att fler grupper nås, även om det inte med säkerhet kunde fastställas i . Det senare har varit ett frågetecken. Myndigheten för kulturanalys har inte tydligt kunnat säga att reformen har nått ut till nya besökare eller till hela landet. Men i de intervjuer som har gjort framkommer ändå att museerna har sett en tydlig ökning av så kallade oerfarna museibesökare. Museerna säger också att det är lite mer liv och rörelse nu och att besökarna beter sig lite annorlunda mot vad de gjorde tidigare. Flera museer menar också att fri entré-reformen har gjort det lättare att nå ut till andra delar av landet. Man behöver inte styra alla besökare in genom museets ytterdörr och entrékassa utan kan möta besökare där de befinner sig. Det handlar om turnéer i landet, digitala satsningar, uppsökande verksamhet, skolbesök, föreläsningar eller, som nämns i rapporten, till exempel som turnerat i . tar också upp finansieringen. Det är ett övergripande problem för hela kultursektorn att den generellt är underfinansierad gentemot andra sektorer. Kulturen skulle helt enkelt må bra av att det offentliga satsade mer. Här vill jag ändå påpeka att som vi har haft gröna kulturministrar har det offentliga stödet till kulturen ökat kraftigt. Vi skulle till och med kunna tala om en återkomst av kulturpolitiken av borgerlig passivitet. Vad gäller fri entré-reformen framkommer det tydligt i granskning att den var grundligt förberedd. Den var fullt finansierad genom de som tillfördes, och det rådde en stor samsyn mellan de olika museihuvudmännen kring fördelningen av resurserna. om fri entré till statliga museer En fördel som flera av museerna framför med en finansierad fri entré är att ekonomin blir mer förutsägbar. Det blir helt enkelt lättare att planera verksamheten och verksamhetsåret när man vet hur intäktssidan ser ut. Man kan i lugn och ro planera utställningar, evenemang och särskilda satsningar av olika slag. På baksidan av det myntet finns en nackdel som framhålls i samma stycke: museerna har svårt att själva påverka intäkterna. Något som inte står i rapporten är att det faktiskt kan ses som en folkbildningsmässig, konstnärlig eller kanske mer vetenskaplig fördel att man inte tvingas ta hänsyn till den ekonomiska intäktssidan när man planerar exempelvis en utställning eller en programverksamhet som täcks av kompensationen. Det är i stället den konstnärliga verkshöjden eller relevansen för kulturarvet eller för folkbildningen som blir avgörande – inte ekonomin. En effekt kan då vara högre kvalitet i verksamheten. När granskningen gjordes hade kompensationen legat still på , men har regeringen som bekant tillfört ytterligare . Summan ligger på . Det ska också sägas att har fått särskilda extrapengar för att klara det enorma publiktryck som kom efter nyöppningen. Det är ju inte säkert att det bara har med fri entré att göra, utan det är snarare så att de har haft en verksamhet och en utställning som har blivit väldigt populära. Om man ska säga något om de reservationer som finns i betänkandet från två partier, och , och vad de anför där kan man säga att båda uttrycker oro för att reformen riskerar att ensidigt gynna storstadsbor, som det står i den ena reservationen, eller specifikt vuxna innerstadsbor i och turister, som det står i den andra. Reformen innebär fri entré på 18 museer, varav flertalet har sina utställningslokaler i . Men fem av museerna – om jag har räknat rätt – ligger på andra orter, till exempel , och lilla kommun i , där ligger. Men de finns också i och . Men det är ju så att många av de statliga museerna, precis som andra kulturinstitutioner, ligger i . Det faktum att vi har kulturinstitutioner i kan dock aldrig vara ett argument för att minska kulturbudgeten eller att strunta i satsningar. Regeringen satsar brett på kultur i hela landet. Vi har regional kultur och kultur. Den rödgröna regeringen har konsekvent stöttat kommuner och regioner i deras kultursatsningar. Ungefär hälften – kanske lite fler – av länsmuseerna har fri entré . I min egen valkrets som också är min hemkommun, och som råkar vara just , var drivande när vi införde fri entré på våra två kommunala museer, och . Välkomna dit, måste jag också säga, för det är fantastiska museer! Bakgrunden var naturligtvis värnandet av det gemensamma kulturarvet. har också säkerställt att vi har kvar fri entré på de två kommunalt drivna museerna nu när vi har gått in i den grönblå koalition som styr sedan valet . Utan hade det inte varit så. om fri entré till statliga museer Jag är gärna med och driver på för att vi med statliga medel ska öppna upp för fri entré på fler museer. Det gäller både statliga museer och stiftelsemuseer men också länsmuseer och kommunala museer, och för all del också privata eller föreningsdrivna museer, om det är möjligt. Det handlar om kulturarvet. Det tillhör oss alla och ska vara fritt och tillgängligt för alla. Det handlar om kultur, bildning och demokrati. Med fri entré minskar vi trösklarna för fler besökare och för nya grupper av besökare. Med fri entré talar vi också om att kulturarvet faktiskt tillhör oss alla, ägs av oss alla, gemensamt. Det är också en viktig pedagogisk vinst. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 51 (M) replik: Tack för anförandet, ! Jag är jätteglad att du företräder ditt statsråds parti här i debatten eftersom ni nu i två mandatperioder har innehaft kulturministerposten. för fram fri entré-reformen som en succé.