prot · H70958 · 2020-01-15 00:00:00 — När vi för lite mindre än debatterade statliga bolag i kammaren hade ett förslag om att i ägardirektiven ge uppdraget att driva vidare. Tyvärr röstade då samtliga partier emot detta förslag. Det är därför mycket glädjande att och har kommit på bättre tankar efter att ha lämnat energiöverenskommelsen och att de tillsammans med Liberalerna nu väljer att stödja förslag. lämnade in en ansökan till om att få ersätta befintliga reaktorer med nya. Det skulle utgöra ett led i arbetet med att analysera förutsättningarna inför eventuella investeringar i nya reaktorer, och myndigheten började arbeta med att ta fram föreskrifter för kraven på en ny reaktor. Under förra mandatperioden beordrade dock regeringen att stoppa undersökandet av dessa förutsättningar, trots att det bara var en process i undersökningsstadiet. ser detta som djupt problematiskt och anser att man kan dra paralleller till det så kallade tankeförbudet, som innebar att ingen fick utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Vi anser därför att ska tillkännage för regeringen att inte ska åläggas några restriktioner för att ansöka, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft i . I samband med detta höjde regeringen även effektskatten, som enbart belastade kärnkraften – något som kort därpå ledde fram till att aviserade en förtida nedläggning av just . Och precis innan det nya decenniet kunde ringas in påbörjades så nedläggningen av . Detta sker parallellt med att är i ett läge med kapacitetsbrist. Vi rör oss in i en situation med nationell effektbrist som elanvändningen ser ut att öka rekordartat som en följd av en önskvärd samhällsutveckling med elektrifiering. Transportsektorn elektrifieras i allt snabbare takt, det finns planer på att producera fossilfritt stål och elanvändningen ökar inom industrin för att nå fossilfrihet. Om man tillåter en fortsatt avveckling av den svenska kärnkraften kommer det att gå till historien som ett av de största politiska misstagen i modern tid. Ska ta sig an uppgiften att minska utsläppen av växthusgaser behövs mer fossilfri el, inte mindre. Vi tycker därför att det finns all anledning att fundera på om staten ska använda sitt eget energibolag till att kortsiktigt försämra den svenska leveranssäkerheten, vilket riskerar att rasera förutsättningarna för den energiintensiva industrin att verka i . Detta skulle kunna få avsevärt mycket större samhällsekonomiska konsekvenser än en begränsad merkostnad för fortsatt drift av reaktorerna. är en stor del av energiförsörjning fortsatt fossilbaserad, i många fall med koleldade kraftverk. Svensk kärnkraft är i motsats till detta ren och stabil, även i jämförelse med övriga fossilbaserade alternativ som står till buds. Att fortsätta att driva dessa reaktorer vore en stor insats för klimatet och skulle ge möjlighet att trycka undan fossilbaserad kraftproduktion som finns i våra grannländer, antingen i form av elexport eller genom användning inom den svenska industrin. Om man exempelvis skulle trycka undan motsvarande mängd kolkraft skulle detta innebära att man kan uppnå utsläppsminskningar som motsvarar all biltrafik i under . Men uppenbarligen är det viktigare för vissa att stänga kärnkraftverk än att rädda klimatet och minska utsläppen av växthusgaser. Vi föreslår därför i betänkandet att staten via sitt ägande i ser mer till landets energiförsörjning och ger bolaget ägardirektiv om att stoppa den förtida stängningen av kärnkraftsreaktorerna i . Detta, fru talman, är en politik som är bra för hushåll och industri men framför allt för klimatet. I detta anförande instämde och (båda SD). 166 PER SCHÖLDBERG (C): Jag ska tala en del om statens långsiktiga ägande och statens ägande i stort och smått. Först vill jag säga att givetvis står bakom våra reservationer, och jag yrkar bifall till reservation 1 rörande statens långsiktiga ägande och reservation 3 som handlar om statens regionala ansvar. Den svenska ekonomin kännetecknas av en mängd olika företagsformer och olika typer av ägande. Staten är en ägare bland många. Den grundläggande struktur som svenskt näringsliv kännetecknas av är en blandekonomi, och den har tjänat landet väl. Men det ligger i sakens natur att när staten äger som den stiftar lagar och sätter spelregler måste staten vara noggrann och omdömesgill. har ett pragmatiskt snarare än ett ideologiskt förhållningssätt till statligt ägande. anser att det egentligen inte är en kärnuppgift för staten att äga och driva företag, men i vissa fall kan det vara motiverat. Här ligger en inbyggd problematik där man har två roller, det vill säga man sitter på två stolar, som lagstiftare och som bolagsägare. Vi anser därför att staten, när förutsättningarna finns, ska pröva sitt ägande av de statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag, eller är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. Men eftersom staten är en stor bolagsägare och kommer att fortsätta att vara det är det viktigt att ägaren driver sina företag på ett långsiktigt professionellt, värdeskapande och hållbart sätt. Återigen är det viktigt att påpeka att flera av bolagen dessutom har viktiga samhällsuppdrag, där fokus inte bara är ekonomi utan där det handlar om andra vinster för samhället. Här är det viktigt att de samhälleliga vinsterna tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. I den omfattande klimatomställning av ekonomin som pågår ska de statliga bolagen vara aktiva i att förverkliga åtaganden gällande Agenda 2030. Vi vet att bolagen gärna antar denna utmaning då de ser både klimat‑ och affärsnytta i detta. anser också att de säkerhetspolitiska aspekterna mycket noggrant måste vägas in i den statliga ägarportföljen. Vår grundsyn är att staten som ägare ska ställa sig frågan om marknaden själv kan lösa den uppgift som ett statligt bolag har. Då ska detta prövas. Men ser inte statlig försäljning av bolag, eller förvärv, utifrån ett ideologiskt perspektiv, snarare ett pragmatiskt. Likaväl som vi inte kan utesluta försäljningar kan vi heller inte helt stänga dörren för förvärv eller för att nya bolag startas, inte med den ekonomi och den teknikutveckling som råder. Man måste ha ett pragmatiskt förhållningssätt. Allt måste prövas affärsmässigt och med samhällsnytta och marknadsnytta som ledstjärnor. har vi tyvärr sett hur service försämrats och arbetstillfällen på landsbygden försvunnit, och här bär staten ett stort ansvar. Jag tycker att vi i större utsträckning kan använda de statliga bolagen för att komplettera svagare marknader. Staten har stora möjligheter att via sina bolag bedriva en regional utvecklingspolitik genom framsynt ägarstyrning. Som exempel kan jag nämna , ett helägt statligt aktiebolag som konkurrerar med andra banker. För inte så länge sedan beslutade att i praktiken lämna företagskunder norr om . vill med andra ord inte ha kunder på landsbygden och i småstäder. är det , , och större högskoleorter som gäller. Då kan man faktiskt ställa sig frågan varför staten ska äga , när företaget enbart finns på fungerande marknader. Ett annat exempel jag funderar över är verksamheten i Saminvest, som bildades men där 2017 fungerade som första verksamhetsår i egentlig mening. Hur har Saminvest utvecklat sin roll som statligt ägt för att utveckla näringslivet i hela landet? Jag ställer frågan, för det är inte alldeles enkelt att se i årsredovisningar och liknande. Jag vill gärna sätta mig in mer i detta. Jag skulle gärna se att Saminvest kommer till utskottet och redovisar sin verksamhet. Det är glädjande att staten är en föregångare vad gäller jämställdheten i bolagens styrelser och ledningar. Detta har vuxit fram genom ett aktivt arbete av ägaren. noterades den statliga bolagsportföljen ha kvinnor och män i styrelserna. Detta kan jämföras med de börsnoterade bolagen, som hade kvinnor och män i sina styrelser. Andelen kvinnor som är styrelseordförande i de av staten hel- eller delägda bolagen har ökat från till . Det statliga företagsägandet bör avvecklas när det gäller bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag. Ägandet i kan medföra att staten får ett oönskat inflytande på mediemarknaden. Därför har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur staten kan avveckla sitt ägande . I den värld vi lever i är det viktigt att detta görs utan att äventyra samhällsviktig infrastruktur som ägs och förvaltas av , i det här fallet, till exempel system för totalförsvaret. För mig är det självklart att rikets säkerhet går före allt annat. Full kontroll av samhällskritisk infrastruktur är centralt. Vi har varit väldigt tydliga med att vi aldrig kommer att stå bakom en avyttring om inte 100 procents säkerhet kan garanteras. 167 (M) replik: är ett av de statliga företagen. Det finns olika uppfattningar om hur frågan om ska hanteras, men det finns ovedersägligt ett antal experter som har visat att det är både möjligt och önskvärt att driva vidare. Ett exempel på detta är den egna interna rapporten från , där man har tittat på . Ett annat exempel där man har tittat på klimatnyttan är de livscykelanalyser som har gjorts av själva och där man har tittat på olika energislag. Vi kan titta på produktionsmixen i . Det varierar , men när jag tittade senast var utsläppen i koldioxid för varje producerad kilowattimme, i och i . De var alltså tio gånger högre i och femton gånger högre i . har en känd position. De är emot kärnkraft. Men det är också ett pragmatiskt inställt parti där man är van att göra upp både höger- och vänsterut för att nå resultat i svensk politik. Om vi nu har kärnkraft, även om i normala fall kanske inte gillar detta , och vi har behov av mycket elektricitet för att ställa om industri och transporter men också och inte minst en oroande klimatfråga kan man tycka att en rimlig position och uppfattning för borde vara att pragmatiskt göra något bra för och för klimatet och att av klimatskäl bidra till att används ett tag till. Hur ser ledamoten på detta? 168 PER SCHÖLDBERG (C) replik: Tack, , för frågan! Kärnkraften är något som har levt med, varit insatt i och diskuterat . Vi har historiskt sett gjort ett skifte från en ideologisk syn till en pragmatisk syn. Vi har varit beredda att gå med på överenskommelser, som vi gjorde 2015. Vi har ett förhållningssätt där vi säger att den som vill bygga kärnkraft gärna får göra det. Det är inga problem. Man ska komma ihåg att vi har fem eller sex reaktorer igång . vill vi lägga fokus och kraft på två saker. Den ena är långsiktig ägarstyrning, inte att efter tre eller byta ut en överenskommelse och kasta om förutsättningarna för gigantiska värden. Den andra är att det sker en enorm utveckling gällande de förnybara energislagen som vi gärna vill se och där vi har extremt goda förutsättningar i detta land. Jag har skrivit i debattartiklar om att jag förstår att det kanske finns och kommer att finnas och byggas kärnkraft på andra ställen, men med den energimix vi har i och de grundläggande förutsättningarna för vatten, skog och olika förnybara energislag kommer vi att kunna klara detta. Jag tycker inte att denna diskussion egentligen ska föras kring som statligt bolag utan snarare kring och de distributionsnät som kommunerna äger. Diskussionen ska föras kring distributionen av elen snarare än kring ett enskilt bolag och snarare än att peka på enskilda energiproducenter och reaktorer. Det är inte där vi ska vara, utan vi ska diskutera strukturen och helheten i frågan. 169 (M) replik: Det som gör detta fall lite unikt är just att är ett statligt ägt företag. Då är det inte konstigt att det blir en politisk fråga och att ägarna genom riksdag och regering i någon mån har uppfattningar om detta. Ägardirektiven till har till exempel beslutats av . För mig ligger fokus på fossilfriheten. Jag välkomnar verkligen och beundrar den utveckling som har skett när det gäller mycket av det förnybara inom inte minst sol och vind. Men för mig handlar det just om kombinationen och att vi fortsatt drar nytta av vattenkraften men också av kärnkraften och kraftvärmen. Jag tog upp ett antal siffror: koldioxid för varje producerad kilowattimme i – 10 gånger så mycket i och 15 gånger så mycket i . Skälet till det är just den unika kombinationen som vi har i av kärnkraft och olika former av förnybar energi. Vi ser nu att vi har en unik möjlighet att ge en trygg tillförsel i men också att el kan exporteras. Experter är överlag ändå överens om att det kan ge en klimatnytta. pekar på att man kan spara i utsläpp. Så sent som kom med en ny rapport som de presenterat på bland annat . Där pekar man på riskerna med en nedläggning av och att det kan leda till, som de uttrycker det, radikalt ökade utsläpp. De anser att det behöver göras en analys av om detta beslut ska av klimatskäl. Jag tycker att det är en ganska klok inställning. Därför undrar jag vad är berett att göra för att faktiskt kunna välja klimatet framför avvecklad kärnkraft. 170 PER SCHÖLDBERG (C) replik: Vi väljer klimatet. Vi ser naturligtvis att det kommer att vara en energimix med kärnkraft förbi 2040, kanske med fler havsbaserade vindkraftverk och med skogen som en tillväxtfaktor. Jag ser inte att detta är det gigantiska problemet. När det gäller måste någon dessutom förklara varifrån subventionspengarna ska tas – alternativet är att man höjer elpriserna mycket kraftigt. Detta svar måste lämnas. När det gäller är detta dessutom försenat och fördyrat med många miljarder. Det är inte så enkelt som att bara trycka på en knapp. säger själva: Vi ser inget behov av ny kärnkraft . Men vi följer utvecklingen väldigt noga, och det kan komma förändringar. har tagit affärsmässiga beslut baserade på en bred överenskommelse i denna kammare. Regeringen och partierna har samarbetat kring att skapa just det som vi diskuterar , nämligen långsiktiga förutsättningar för statliga företag. Då anser inte jag att man ska kullkasta det med ett enskilt beslut gällande en enskild energianläggning. Det är snarare så att jag välkomnar en diskussion som rör distribution, nya energislag och så vidare och att de kärnkraftverk som lever vidare efter 2040 drivs professionellt och affärsmässigt på ett tryggt och säkert sätt. 171 (V): Vi diskuterar näringsutskottets betänkande 4 om statliga företag. Men man kan inte tro att det handlar om statliga företag när man lyssnar på de två inledande talarna. Staten står som ägare till 46 bolag med tyngdpunkten inom basindustri och energi, och energi har vi hört mycket om. De flesta bolag är vinstdrivande, och omkring hälften har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Jag vill i detta sammanhang understryka hur viktigt det är att regeringen driver en offensiv statlig företagspolitik med höga ambitioner som gynnar samhällsutvecklingen och inte avkastningen som bara räknas i kronor. Det statliga ägandet ska utgå från svenska förutsättningar men även följa förändringarna på världsmarknaden och i omvärlden. På tal om omvärlden har väl alla klimatutmaningen på näthinnan . Att då inte göra allt för att resenärer ska ta tåget i stället för flyget blir lite som att titta förbi de lägst hängande frukterna. En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenärerna i centrum är enligt min uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att SJ ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. Jag har ett särskilt yttrande där jag utvecklar syn på styrningen av SJ. Jag vill med bestämdhet hävda att avkastningskravet hämmar hållbart resande i . Jag vill framföra min uppfattning att staten i högre grad än vad som är fallet bör använda sitt ägande av statliga bolag för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Jag menar att det finns flera skäl för att staten ska vara en stark ägare eller rent av ha monopol inom samhällsviktiga områden. Statligt ägande behövs som en motvikt till spekulationskapitalism och kortsiktig vinstjakt, och kraven på lönsamhet i statliga bolag ska inte gå före samhällsnyttan. De statliga bolagen ska enligt min mening i stället användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart, för att öka konkurrenskraften och inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Handen på hjärtat kollegor, kommer marknaden eller kapitalismen att fixa så att byar som dränerats på av befolkningen klarar servicen eller så att kollektivtrafiken åter börjar gå? Nej, om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statliga bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. Jag anser därför att ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas med utgångspunkt i att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen ska bedrivas ekonomiskt effektivt. Jag vill i detta sammanhang framhålla att möjligheterna till vidareförädling och ökad tillväxt inom svensk industri är stora. Både skogs-, gruv‑ och stålindustrin har potential att öka sin förädlingsgrad, vilket i sin tur skulle öka antalet arbetstillfällen i landet, minska transporterna och öka exportintäkterna. Detta är någonting som kan främjas genom en aktiv styrning av de statliga bolagen och genom ökad forskning och samverkan med det övriga näringslivet. Men förtroendet för de statliga institutionerna är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen. Jag vill därför understryka att det är av särskild vikt att de statligt ägda företagen agerar föredömligt och med god transparens. Det har emellertid framkommit att flera verkställande direktörer för de statliga bolagen sitter i styrelserna för och dess organisationer. Jag menar att det är mycket märkligt då dessa organisationer har bedrivit omfattande kampanjer mot innehållet i regeringens politik. Särskilt paradoxalt blir detta förhållande när har uttalat sitt aktiva motstånd mot statliga företag i sig. Enligt en rapport från fackförbundet lägger de statliga bolagen enorma summor på avgifter till . Jag vill framhålla att det är direkt olämpligt att näringslivets intresseorganisationer på detta sätt får en gräddfil till de statliga bolagen. bör uppträda neutralt och bör därför inte vara medlemmar i dylika intresseorganisationer. är största skogsägare och förvaltar drygt fyra miljoner hektar mark. Men jag och skulle inte ha något emot att staten via ett samlat bolag ägde än mer skog och mark där hållbarhet i brukandet stod över avkastning i ekonomiska termer. Därmed inte sagt att skogen som en förnybar resurs inte skulle brukas effektivt och leverera långsiktigt hållbara produkter till både hus och hem, men givetvis även biomassa till andra ändamål. Jag ser med oro på hur bolaget avverkar unga bestånd som är i toppen av tillväxten efter en gallring. Men skillnaden mellan vår syn och hur bolaget sköts av ägaren gäller inte bara exemplet med avverkningar av alltför unga bestånd. Man låter till exempel markförsäljningsprogrammet fortgå, trots att man frångått andemeningen om att förstärka enskilda skogsägares och lantbrukares möjligheter till överlevnad på landsbygden. Jag skulle kunna stå här till långt in och smula sönder argument för den försäljning som pågår . Aktiv delaktighet i och styrning av vad som pågår i bolaget skulle definitivt stärka möjligheterna för landsbygdens överlevnad, mer än man gör genom att sälja skogsegendomar till rika personer som helt enkelt ser investering i skog som en bra placering. Som jag framfört tidigare i debatter om statliga bolag menar jag att det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att demokratiska beslut ska kunna styra samhällsutvecklingen. Och på tal om demokratiska beslut hoppas jag innerligt att den reservation från som några har varit inne på, nr 13, inte får gehör i kammaren – inte bara på grund av att jag och inte gillar kärnkraft utan även med tanke på alla de investeringar i förnybart som håller på att föra oss in i den gröna framtiden. När det gäller specifikt vill jag framföra att bolagets lönsamhetskrav bör stå i bättre samklang med de miljömål som har fastställt. När det gäller vattenkraftsproduktion och bolagets uppdrag och mål vill jag påpeka att det med relativt små insatser går att kombinera en stark energiproduktion med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Ett exempel där man på ett bättre sätt skulle kunna kombinera dessa två intressen är Letsi kraftstation, som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har tidigare valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Ett beklagansvärt resultat av denna åtgärd är uppkomsten av en av de längsta torrlagda älvfårorna i . Jag menar emellertid att det finns goda möjligheter att med relativt små medel återföra ett par procent av det totala vattenflödet ovan jord och på så sätt ge liv åt älvfåran igen. Då skulle den biologiska mångfalden och fiskbeståndet kunna återskapas, vilket skulle gynna lokalsamhället. Jag anser därför att regeringen bör se till att utreder investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Det finns hur mycket som helst att säga om statligt ägande och hur styrningen av dessa företag skulle kunna bidra till fler arbetstillfällen och till utveckling i hela landet, men tiden för debatt är begränsad. Jag väljer därför att yrka bifall till reservation 4. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men som brukligt yrkar jag bifall enbart till en. 172 (M) replik: Jag hade tänkt fråga på vilket sätt han och vill öka det statliga ägandet, men jag tänker inte göra det. Vi har diskuterat det tidigare. Däremot vill jag ställa en fråga lik den jag ställde tidigare, nämligen om och den hanteringen. Vi vet ju att som kollega är en person som engageras av både klimatet och industrins villkor – det kunde vi höra i hans anförande – och min bild är att han även brukar vara en person som gärna vill se resultat och en praktisk inställning i detta. talar om kärnkraftsmotstånd, vilket jag inte delar men självklart har respekt för. Men om vi nu har kärnkraft – och med den avfall, avfallshantering och system – finns på något sätt både fördelarna och nackdelarna med kärnkraften där att hantera. Om man är praktiskt lagd borde man då egentligen försöka nyttja den kärnkraft vi har så mycket det går, för att på så sätt få en trygg elförsörjning och kunna trycka undan olika former av fossil energi, till exempel kol. talade i sitt anförande om exempelvis skogens möjligheter, och jag delar den bilden. För mig och är inställningen dock att vi behöver både kärnkraft och förnybart. Vi kan gärna tala om energieffektivisering, om bioenergi och om vind- och vattenkraft, men för mig råder det inte ett motsatsförhållande mellan detta och kärnkraften. I stället borde vi titta på de behov vi har framåt av omställning av samhället – bostäder, transporter och energi. Vi borde titta på hur vi med miljöbra el, som kan komma från både vindkraften och kärnkraften, kan tillgodose de behov som befolkningstillväxt och ekonomisk tillväxt skapar. Då kommer det ned till att det finns klimatskäl för kärnkraft. Det visar egna analyser och rapporter från och , för att nämna några exempel. Borde inte den rimliga åsikten för faktiskt vara att rösta för att använda – av klimatskäl? 173 (V) replik: Tack för frågan, ! Det fanns en anledning till att inte ingick i energiuppgörelsen. Däremot ingick ditt parti, , och du var själv en av förhandlarna för ditt parti. Det är , och det var då känt att ville stänga reaktorerna. Jag håller med om att uppgörelsen i sig ger möjlighet att, precis som du beskriver, nyttja båda.