prot · H709135 · 2020-06-09 00:00:00 — Det är helt självklart. Så sent som har kunnat läsa om hur statsministern och jag berättar om det klimatkollegium som har inrättats och om att vi ser klimatomställningen som helt central när vi nu ska bygga upp vår ekonomi i samband med att vi återhämtar oss efter coronakrisen. Detta kommer inte att leda till att företag tvingas utomlands – tvärtom. minskade utsläppen i industri , som vi hade en stark tillväxt. 49 (S): Vi debatterar den klimatpolitiska handlingsplanen. Jag vill börja med att yrka bifall till miljö- och jordbruksutskottets förslag till beslut. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. FN:s klimatpanels rapport om effekterna av den globala uppvärmningen visar på mycket långtgående konsekvenser vid två graders uppvärmning. Miljarder människor riskerar att drabbas av vattenbrist och översvämningar. Skördar, fiskfångster och den biologiska mångfalden minskar dramatiskt. Den globala uppvärmningen sker i en sådan takt att ekosystemen inte hinner anpassa sig. Människan behöver ett fungerande ekosystem. De beslut vi tar är avgörande för planeten och för kommande generationer. Världens länder har genom förbundit sig att begränsa den globala uppvärmningen till under två grader och att göra ansträngningar för att hålla ökningen under en och en halv grad. Redan nu har den globala medeltemperaturen ökat med cirka en grad, och temperaturökningen fortsätter. I trädde klimatlagen i kraft . Enligt den ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Den proposition som vi behandlar nu är den första planen, så det är en historisk plan. I den redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet ska bedrivas . Det handlar om en samlad politik för klimatet. Planen utgår från långsiktiga klimatmål och ambitionen att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Den spänner självklart över många sektorer och områden, som industri, transport, jordbruk, finansmarknad, skogsbruk, förnybara drivmedel och internationellt klimatarbete. När det gäller klimatarbetet har vi i fortsatt stora utmaningar, och vi måste öka takten i klimatomställningen. har antagit ett mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. För att nå dit krävs stora investeringar och tekniksprång. Alla samhällssektorer måste bidra. Men vi har en bra grund för klimatpolitik, som bygger på ekonomiska styrmedel som successivt ställer om . Vi har kraftfulla satsningar på investeringar i hela landet genom Klimatklivet, och vi har en ny, grönare industripolitik med Industriklivet. Vi har kommuner, organisationer och företag som går före. Med klimathandlingsplanen tar vi nu ett viktigt steg. Med 132 åtgärder tar planen ett helhetsgrepp om hur utsläppen ska minska i hela det svenska samhället. Genom att integrera klimatfrågan i alla politikområden kommer vi att kunna ställa om . Jag välkomnar verkligen det nya klimatkollegiet, som ska få en central roll i svensk klimatpolitik. Statsministern, klimatministern och ytterligare sex ministrar ska säkerställa att klimatet ingår i alla politiska beslut – inte minst när ekonomin ska återstarta efter coronapandemin. Det visar att vi tar klimatkrisen på allvar. För att man ska nå mål måste alla länder ta sitt ansvar och minska utsläppen. Den globala trenden är att omställningen går för långsamt. Vi behöver göra allt vi kan för att snabba på utvecklingen. Det som behövs nu är en handlingskraftig politik. Utmärkande för tiden framför oss är att spelregler kommer att behöva sättas internationellt och nationellt, men genomförandet kommer överlag att vara lokalt. För roll som föregångare innebär detta att lokala svenska ledare i klimatomställningen, till exempel kommuner, bör dela med sig av sina erfarenheter internationellt. har svenska aktörer mycket att vinna på internationella partnerskap och erfarenhetsutbyten. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan erbjuder en enorm möjlighet att driva på utvecklingen och framväxten av gröna jobb och näringar. Genom att agera som föregångsland och ta till vara spetskompetens, infrastruktur och goda resursbas och tidigt ställa om till ett klimatneutralt samhälle kan etableras som en global ledare i de teknikskiften som görs inom befintlig och ny industri för att ställa om samhället till fossilfrihet. Ett exempel är ambitionerna att bygga upp en resurseffektiv svensk batteriproduktion. Av propositionen framgår att kommer att delta i flera projekt som initierats av Europeiska kommissionen. Ett annat exempel är Hybrit, den svenska satsningen på fossilfritt stål. Vi har i politiken ett ansvar för att skapa förutsättningar för en omställning där hela landet är med. När ska ställa om måste hänsyn tas till de olika förutsättningar som finns i våra städer och landsbygder och för olika inkomstgrupper. I tätbebyggda områden är förutsättningarna för att gå, cykla och åka kollektivt i stället för med bil bättre, medan bilen även i fortsättningen kommer att vara viktig på landsbygden. Landsbygden har å andra sidan en viktig roll i omställningen som leverantör av klimatsmart energi och förnybara resurser. I detta arbete blir både den nationella strategin för elektrifiering och den kommande bioekonomistrategin väldigt viktiga. Ett stort ansvar för omställningen har landets kommuner med hållbar stadsutveckling, utveckling av smarta städer, avfallshantering och kollektivtrafik. Klimatklivet har lett till viktiga investeringar på lokal och regional nivå – det handlar bland annat om 30 000 laddpunkter över hela landet. Och med stadsmiljöavtalen får kommunerna stöd att bygga ut kollektivtrafiken. Ledarskap är viktigt för att man ska lyckas med klimatomställningen. Det kan vara en flicka som börjar ensam utanför men som lyckas väcka en hel värld. Ledarskap är det också när går före och visar att en fossilfri värld inte bara är möjlig utan även gynnar våra företag och vårt välstånd. En stad kan visa ledarskap, som när min hemstad 2018 utsågs till världens bästa klimatstad. Hårt arbete, tuffa mål, viktiga investeringar och minskande utsläpp låg bakom priset. De tidigare pristagarna var , , och . Sedan var det . Även i den jämförelsen kan en liten stad i en liten nation vara en stor ledare. En effektiv klimatpolitik behöver bygga på legitimitet, tillit, rättvisa och acceptans. Utgångspunkten måste vara en rättvis klimatomställning som bygger på solidaritet mellan länder, mellan regioner och mellan människor och där ingen lämnas efter. 50 (MP): Vi har en historisk debatt . Det är första gången vi har en sammanhållen klimathandlingsplan för hela klimatpolitik. Det finns en gedigen bakgrund till att denna plan nu läggs på bord. Det började egentligen med det uppdrag som Miljömålsberedningen fick av regeringen under förra mandatperioden och som var arkitekt bakom. Vi hade ju presenterat idén om ett klimatpolitiskt ramverk . Det är detta som ligger till grund för att vi nu får den första klimatpolitiska handlingsplanen på plats. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Det är en rejäl lunta med väldigt mycket politik – över 130 åtgärder. Underlaget till detta är hämtat från bland annat Miljömålsberedningens arbete och olika typer av input som vi har fått från och . Det är, som sagt, ett rejält arbete. Jag har varit med och jobbat med detta . Det har varit en utmaning men en väldigt spännande och rolig utmaning eftersom det är så pass mycket politik det rör sig om. Ansatsen i klimathandlingsplanen är bred. Vi avfärdar idén om att klimatet på något sätt skulle vara en sektorsfråga som liksom går att gömma undan. Det betyder att alla ministrar, alla departement och de flesta myndigheter ska vara ansvariga. Alla ska vara klimatministrar, helt enkelt. Därför är dagens besked om ett klimatkollegium väldigt välkommet. Det handlar om att institutionalisera en radikal och snabb reformtakt för klimatet. Vad är då bredden? Jo, detta sträcker sig över så gott som alla politikområden. Det handlar om industrin, transporterna, upphandlingen, jordbruket, finanspolitiken, skogsbruket, alla frågor som rör drivmedel, infrastruktur, fordon, forskning och innovation och om det globala samarbetet och om negativa utsläpp, naturligtvis. Det är, som sagt, totalt över 130 punkter. Det är en gedigen plan vi har att göra med. Bredden är den uppenbara styrkan. Det var den som också efterfrågade. Klimatet ska ses som en politisk fråga som ska genomsyra alla frågor. Styrkan ligger också i att detta markerar mot en hantering av klimatfrågan som har varit dominerande hos andra partier . Man har nästan behandlat klimatfrågan som någonting som katten har släpat in. Man vill helst inte ha så mycket med frågan att göra. Man vill gömma undan den, och man vill inte ta de krafttag som klimatfrågan förtjänar och kräver av oss. Klimatet sätts i centrum för politiken, och ingen ska komma undan ansvaret. I sak konstaterar att den här planen är ett fall framåt. Det innebär att vi tar oss närmare våra klimatmål. Man kan konstatera att det fanns en grund i form av en tredjedel av utsläppsminskningarna sedan innan, mycket av det tack vare regeringens politik under den förra mandatperioden. Med den här planen tar man steg framåt med ytterligare en tredjedel. Det är ett stort fall framåt, även om det finns mycket arbete kvar. Just eftersom planen är så bred kommer jag förstås inte att kunna gå in på alla detaljer. Det finns dock två viktiga lärdomar av processen som jag vill lyfta här och som bland annat rör det som andra partier har pratat om och driver. Den första lärdomen är att vi nu har facit vad gäller det missförstånd eller den myt som har spridits om att en verkningsfull klimatpolitik alltid är en klimatpolitik som, i debatten, har kallats för kostnadseffektiv. Denna idé döms nu ut av . En verkningsfull klimatpolitik ska bland annat vara globalt uppskalbar, innebära tekniksprång, ha transformativitet, ta hänsyn till fördelningspolitiska effekter och gynna grupper som är socioekonomiskt utsatta. Den tar hänsyn till dynamisk effektivitet, som inte är samma sak som kostnadseffektivitet, och den tar hänsyn till andra miljömål. Man måste alltså väga in att en aktiv klimatpolitik även leder till att vi når andra miljömål, till exempel frisk luft. Den ska också väga in att vi når andra samhällsmål, till exempel positiva hälsoeffekter. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Det här är bara några aspekter som kan nämnas när man ska utvärdera en verkningsfull klimatpolitik. nämner även en rad andra faktorer när de pratar om hur man ska ta fram en verkningsfull klimatpolitik. Låt mig citera direkt från Klimatpolitiska rådets rapport: ”Tidsperspektivet är väsentligt när politikens effektivitet ska bedömas. En utsläppsminskande åtgärd som är kortsiktigt kostnadseffektiv kan innebära inlåsning i en viss teknik som inte förmår nå hela vägen till fossilfrihet. Då kan nästa steg för att nå ända fram till målet i stället kräva mycket stora nyinvesteringar i helt andra system och tvärtom fördyra omställningen. Omvänt kan en åtgärd som är kortsiktigt dyr ibland underlätta för kostnadseffektiva förändringar på . Därför är det även viktigt att betrakta de långsiktiga resultaten av olika styrmedel och offentliga insatser.” Det är precis det här som det kokar ned till. Klimatpolitik ska vara här och och på . Det innebär till exempel att när försöker att fokusera om politiken från det nationella perspektivet till det globala är det att fördyra den svenska klimatpolitiken. Det blir konsekvensen. Om vi ska köpa utsläppskrediter med tveksam klimatnytta i andra länder i stället för att göra de investeringar som krävs här i innebär det att vi i stället kommer att ha dyrare investeringar att göra . Det är en fördyring av den svenska klimatpolitiken. Det innebär också ett brott mot . är väldigt tydligt: Alla regioner, alla länder, alla sektorer ska ställas om. Då är det lika bra att kavla upp ärmarna och göra jobbet och inte fördyra och försena. Det tjänar ingen på i slutändan. Den andra slutsatsen som jag tycker att vi ska dra är att vi ska säga hej då till den falska klimatlösningen kärnkraft. Högern har blivit lite som en gammal radioapparat. Samtiden och vi andra försöker att byta kanal, och så hoppar det liksom tillbaka till samma kanal gång på gång: kärnkraft, kärnkraft, kärnkraft. Man kanske inte har någon annan klimatpolitik, utan det här är det enda man kan slänga fram för att framstå som trovärdiga i att över huvud taget ha något förslag på klimatområdet. Det är helt enkelt visionslöst och idéfattigt. Bakgrunden till att det heller inte är en klimatåtgärd är att det tar 15, 20 eller att bygga en ny reaktor i . Titta bara på Olkiluoto 3 i ! Det är ett fiasko rakt igenom som har fördyrats och försenats och som just nu konkurrerar med NKS om att vara den näst dyraste byggnaden i världen. känner ju till NKS . Vi har inte tid att vänta på att de här dagdrömmarna ska slå in. Klimatutsläppen måste minska här och , och då är det förnybar energi som är lösningen. Det kan vi konstatera att den också är . Solkraften exploderar just nu och ökar exponentiellt i och på många andra marknader. Vindkraften dubblas och går till att omfatta nästan en tredjedel av totala elproduktion. Det är en enorm och spektakulär utveckling. Samma utveckling och kostnadsminskningar sker nu också på batterisidan och för andra typer av energilagring. Jag har dragit över min talartid och ska försöka att runda av. Det kan bara snabbt konstateras att när vi har frågat våra myndigheter vad vi behöver för att nå klimatmålen har ingen av dem nämnt kärnkraftsfrågan. Det tycker jag att man ska ha med i det här arbetet. Facit är att vi faktiskt inte behöver kärnkraften. Trots det är det flera partiers viktigaste fråga, och det tycker jag är ganska skralt för att vara en klimatpolitik värd namnet. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Med detta sagt kan jag bara konstatera att vi är på rätt väg. Två tredjedelar är vi nästan i hamn med, som sagt. gäller det att ta tag i den sista tredjedelen, och det lovar jag att göra mitt yttersta för att göra . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 51 (V) replik: Det som sa i talarstolen riktar sig främst högerut, så de frågorna får andra partier svara på. Det som vi i har gjort i det här sammanhanget är att väcka en följdmotion med 74 konkreta förslag på ytterligare reformer som skulle minska utsläppen i . Jag välkomnar perspektivet att klimatet ska integreras i alla relevanta politikområden. Vi kanske kan ta bort ordet ”relevanta”, för säg ett enda politikområde där vi inte ska behöva ta klimatansvar! Men det verkar som om finansbranschen kommer ganska enkelt undan i handlingsplanen. Jag hittar få konkreta förslag som verkligen skulle minska utsläppen från våra finansiella och institutionella placerare. Jag tänker inte minst på våra pensionspengar och på AP-fonderna. De har fått nya placeringsdirektiv, men redan då dessa direktiv lades fram sa att detta inte är verkningsfullt. Det ser vi . Våra AP-fonder placerar fortfarande i de stora fossilbolagen – , , , , och så vidare. Och nåddes vi återigen av information om att Sjunde AP-fonden, den gången, har placeringar i företag som skövlar regnskog i . Jag vill fråga varför ni inte, när ni nu hade chansen, lägger fram förslag om andra placeringsdirektiv för våra AP-fonder så att de följer och bara har hållbara placeringar. 52 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag delar engagemanget för detta och även när det gäller att vi behöver bli bättre och hitta mer politik på det här området. kom väl någon nyhet som visade att svenska investerare, svenska banker och även pensionsfonder investerar i det ryska bolag som ligger bakom den katastrofala läckan som pågår just . Det finns helt uppenbart en förbättringspotential när det gäller finansmarknaderna. finns dock de nya direktiven på plats, och det är ett första steg. Vi vill styra om detta, och har vi tagit det första steget. Jag tror att det kommer att få en normativ effekt, i kombination med att även EU genomför åtgärder för den gröna taxonomin. Den kan absolut bli mer radikal, men det går åtminstone i en viss riktning. Och det kommer att få en viss effekt på de investeringar som görs. Vi gör också andra saker för att få till omstöpningen av finansmarknaderna. Där vill jag särskilt lyfta fram de gröna obligationerna. De kommer att ges ut genom emission , och de är de absolut mest radikala i världen i sin definition. De kommer att vara de absolut mest gröna obligationerna som någon investerare i hela världen kan investera i, och det ska ske på den svenska marknaden. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Det är ett bra steg i rätt riktning. 53 (V) replik: De gröna obligationerna är intressanta, och de kan verkligen bidra till ett positivt flöde från stora investerare. talade jag om våra pensioner, som ju ändå är det största pengaflödet som vi råder över. Regeringen kan ge instruktioner till våra AP-fonder om hur pengarna borde placeras. Jag tycker verkligen att det är hög tid att se över de placeringsdirektiven när vi ser att pengar fortsätter att gå åt fel håll. bad jag ta reda på ungefär hur mycket av AP-fondernas placeringar som går till förnybar energi. Förnybar energi är ändå ett segment som växer mycket. , fick jag till svar. Det säger någonting. Låt mig återigen säga att när det finns placeringar i några av världens största fossilbolag, i bolag som skövlar regnskogar i , i i , som Tovatt sa alldeles , behöver något göras. Jag trodde att med ett så viktigt dokument som den klimatpolitiska handlingsplanen skulle man inte kunna bortse från finansmarknaden och AP-fonderna, våra pensionspengar, som vi faktiskt själva råder över. När får vi uppdaterade och mer hållbara placeringsdirektiv till AP-fonderna? Det vill jag fråga Tovatt. Det är faktiskt som har den frågan i departementet i regeringen. Det åligger kanske partiet ett särskilt stort ansvar att vara lite trovärdigt i frågan. 54 (MP) replik: Jag tackar för replikskiftet, . Jag delar engagemanget och även frustrationen över sakernas tillstånd. Men jag delar inte riktigt bilden av att för lite görs. Naturligtvis kan man göra mer, men jag menar att regeringen ändå arbetar aktivt. Jag nämnde gröna obligationer. när jag har en replik kan jag passa på att nämna några ytterligare saker som regeringen sysslar med. har man sagt att gröna krediter ska vara viktiga i återstarten efter coronapandemin. Det är ett bra sätt att stimulera efterfrågan inom vissa typer av områden. nämnde förnybar energi. Det är ett klockrent område för att trycka upp gröna krediter som staten tar ansvar för. Något som jag gärna tittar vidare på, som regeringen inte har aviserat , är att titta på andra sätt att kanalisera de privata flödena. lyfte upp förslaget om en grön investeringsbank i sitt anförande. Det tycker jag är en intressant idé. Jag tittar gärna vidare på gröna kvantitativa lättnader. Regeringen har tidigare, som en del av exportstrategin, sagt att vi snart helt ska sluta stödja fossila exportkrediter. Det är också ett sådant steg mot att helt enkelt minska efterfrågan i de delar av finansmarknaden som omfattar fossila områden. Det är ändå ett ganska intensivt arbete som pågår inom regeringen. Jag gör gärna mer på det området framöver. 55 (L): Det är glädjande att handlingsplanen kommer på plats och att det är en så engagerad debatt i . Klimatfrågan och klimatförändringarna är troligen, nästan helt säkert, det största hotet mot enskilda individers frihet och liv som vi någonsin har mött. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan För oss liberaler är det såklart helt naturligt att vara mycket engagerade i klimatfrågan. Om vi inte lyckas styra om skutan, om vi inte lyckas stoppa klimatförändringarna och de dramatiska konsekvenser som de innebär, kommer fler människor att dö av svält. Fler konflikter kommer att blossa upp runt om i världen därför att människor i desperation drivs in i krig och våld. Länder kommer att hamna under vatten. För att vara konkret innebär det i vår del av världen att stora delar av kommer att hamna under vatten – om jag ska vara lokalpatriotisk i talarstolen. Jag är också hoppfull. Runt om i världen och i ser vi hur medvetenheten om klimatfrågan ökar. Vi ser hur det finns en allt större förståelse hos medborgare, väljare, för att det behövs tuffa åtgärder. Det gör att politiken inte behöver vara lika räddhågsen som den har varit tidigare. Det ställs också mycket tuffare krav på oss politiker att åtgärda de bekymmer som finns. Vi måste se till att utsläppen minskar, det vill säga rulla tillbaka de utsläpp som redan har skett, och vi måste se till att göra och världen mer resilient. Vårt uppdrag för oss politiker kommer att vara att svara mot de krav och förväntningar som ställs från medborgarna. För oss liberaler är grundprincipen att var och en måste stå för sina egna utsläpp viktig. Det som kallas att utsläpparen betalar, polluter pays, måste såklart vara helt ledande i klimatpolitiken. Men vi måste också förstå att politiken inte kan göra allt, inte därför att jag inte tycker att politiken ska göra mycket utan därför att jag vet att den kraft som finns i näringslivet och i människors eget agerande ofta är starkare än politiken. Vi ska svara och leverera klimatpolitik, men vi måste också se till att inte stå i vägen när företag och innovatörer själva driver en positiv utveckling framåt. Det har diskuterats från talarstolen hur kapitalmarknaden fungerar och hur vi ska se till att det blir mer gröna investeringar snarare än investeringar i sådant som är dåligt för klimatet. Det är sant att vi liberaler har drivit på för att få till en grön skatteväxling med tuffa skatter för klimatet och för att lämna mer ekonomiskt utrymme för företag och människor att göra gröna investeringar. De riktigt stora gröna investeringarna kommer från näringslivet. Vi kan se att medvetenheten och engagemanget bland människor leder till att marknadskrafterna börjar röra sig i en grönare riktning. Vi ser hur stora institut som jobbar med investeringar runt om i världen ställer om och investerar grönt i stället för brunt. Vi politiker måste förstå att teknik, ny innovation, drivkraften att ställa om, de krafter som utgörs av marknaden, ofta är starkare än vad vi politiker kan leverera. Det kan behövas en puff på vägen, och det handlar om att det är rätt att den som släpper ut ska betala. Men vi politiker måste se till att regleringarna är tillräckligt enkla och att skatterna är tillräckligt generösa för företagare och så vidare, så att inte en så otroligt positiv utveckling stoppas. Det sägs ofta att vi ska vara ett föregångsland för världen. Det tycker jag också. Vi är inte där riktigt än; vi har fortfarande subventioner för sådant som är dåligt för klimatet, och vi vågar fortfarande inte beskatta utsläpp fullt ut. Men vi är på god väg. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Det är bara det att det inte räcker. Det räcker inte att vara ett föregångsland. Vi måste också se till att världen blir mer grön, inte bara genom att gå före själva utan också genom att driva på politiskt för att så ska bli fallet. Det handlar om att använda handelsavtal aktivt för att tvinga andra länder att bli mer gröna. Det handlar också om att se till att EU får ordentliga muskler när det gäller klimatarbetet. Vi är ensamma om att vilja ha en koldioxidskatt på EU-nivå. Jag förstår att det kan vara lite ”oopportunistiskt” för vissa partier här i att vilja detta, för det finns en EU-skepsis. Men jag tror faktiskt inte att det går att nå upp till våra gemensamma klimatmål om vi inte får detta till stånd. Jag tycker inte att det är konstigare än att vi har klimatskatter på nationell nivå som betalas både i och i och i resten av landet. På samma sätt skulle man kunna ha klimatskatter på EU-nivå som betalas i varje land.