prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — Riksdagsmajoriteten har i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi från önskar, så vi avstår från att delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 som avser energi. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut eller behandlas isolerat. Men detta ger mig tillfälle att presentera vår politik på området. Vi från har en budget som satsar på att minska de enorma klyftor som finns i . Vår budget går också ut på att stärka välfärden och ställa om till ett grönare samhälle. Detta gör vi genom att reformera skattesystemet för att kunna fördela resurserna dit där de behövs som mest. Om det är något som pandemin har visat är det att vi alla vinner på att ha ett starkt gemensamt samhälle. Den visar också att kriserna slår hårdast mot dem som redan drabbas av ekonomiska och sociala skillnader i samhället. Trots de stora utmaningar vi står inför, där de flesta partier propagerar för att vi måste hålla ihop, väljer regeringen att lägga miljardbelopp på till exempel ruttjänster och på att sänka inkomstskatten för de rika. Helt klart ser vi annorlunda på vad som behöver prioriteras och hur vi behöver göra det arbetet. I vår budget lägger vi ungefär 70 miljarder mer än regeringen på reformer som skulle kunna inleda arbetet för att bygga ett starkare, rättvisare och grönare samhälle för alla. De ekonomiska skillnaderna och de effekter de har på oss, som individer men också som kollektiv, är väldigt intressanta. I går läste jag Oxfams rapport klimatojämlikhet – Behovet av en rättvis omställning. Jag rekommenderar fler att läsa den. Den inleds med följande text: ”De svenska konsumtionsutsläppen av koldioxid har minskat – men det är i princip bara på grund av minskningar hos medel- och låginkomstgrupper. De 10 rikaste procenten har knappt bidragit alls till utsläppsminskningen. För att uppnå de djupare och snabbare utsläppsminskningar som behövs – för att hålla målet att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5C inom räckhåll – måste och framförallt de rikaste svenskarnas utsläpp minska radikalt till 2030.” får vi höra att det är andra länder som måste ta sitt ansvar i klimatfrågan, men här visar Oxfams, och andra tidigare rapporters siffror att frågan är mer komplex än så. Till exempel ansvarade för koldioxid i kumulativa utsläpp. Det är lika mycket som den fattigaste hälften av befolkning, en grupp på 432 miljoner människor. De rikaste i hade ett koldioxidavtryck som var 24 gånger större än de fattigaste globalt. Men även de i med lägst inkomst hade ett koldioxidavtryck som var nästan 7 gånger större än de fattigaste globalt. Inom EU är svenskarnas genomsnittliga koldioxidavtryck bland de lägsta på grund av en högre andel förnybar energi och ett mindre beroende av fossila bränslen. Men fortfarande hade de rikaste i ett koldioxidavtryck som var mer än dubbelt så stort som snittet för en EU-medborgare. Detta visar att vår ekonomiska politik är on the spot! är det alltså den hälft av befolkning som har de lägsta inkomsterna som står för en minskning av av utsläppen, medan den rikaste delen, de klimatvärstingar, har bidragit med en minskning av av utsläppen. Detta om något borde visa hur viktigt det är med ekonomisk jämlikhet och att omfördelning starkt skulle bidra till att vi kan nå mål. Med de inkomster som de 10 rikaste procenten i vårt samhälle har är jag säker på att de inte skulle lida nämnvärt av en skattehöjning, men vi skulle kunna göra så mycket. Jag menar att energipolitiken har en avgörande roll om vi lyckas ställa om, och för det behöver vi investera mer. Detta kan tyckas vara en utmärkt idé för att stävja konsekvenserna av pandemin. Låt de rika och kapitalet vara med och skapa förutsättningarna och dra ned sin egen konsumtion och sina egna utsläpp! mål är att nå ett samhälle förnybar energi . Vi menar att det offentliga kan visa vägen genom att installera sol- och vindkraft i offentliga byggnader som skolor och sjukhus. På så sätt driver vi utvecklingen framåt, skapar jobb, lyfter ekonomin och bygger ut den förnybara energin. I vår budget har vi avsatt för detta . Andra förslag i vår budget är att ett av våra största energibolag, statliga , i stället för att avkrävas vinst bör investera i att bygga ut vindkraft. Återigen är nyckeln att investera för att driva utvecklingen framåt. Detta är en del av förslagen om en omfattande investeringsplan som vi i lagt fram. Det ligger på vår generation att ställa om hela samhället för att klara klimatet. Det är mycket konkret: behöver byggas om. Vi måste göra det för att nå nollutsläpp och göra det möjligt att leva bra och rika liv på ett hållbart sätt. vill att gör massiva investeringar för att skapa jobb, möta nödvändiga behov och ställa om för klimatet. Över tid handlar det om som behöver satsas på statlig nivå. Vårt förslag omfattar en total satsning på ca . Jag vill också ta tillfället i akt att tala lite om vårt energisystem. För är det väsentligt att infrastrukturen för energisystemet, det vill säga elnätet, ska vara ägd av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den avreglering som gjordes har inte lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur som vi gemensamt bygger upp utifrån samhällets behov. Här måste partierna vara mogna nog att erkänna att avregleringen inte har gett de resultat man förväntade sig när man försökte sälja in konceptet. försöker man desperat lappa ihop de delar som inte fungerar, men man är inte villig att förändra grunden. 172 (KD): stod jag här i talarstolen och sa följande: ”Vi kristdemokrater för en politik för en trygg och säker energiförsörjning, vilket är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning oavsett var i landet man bor eller bedriver sin verksamhet.” Det gäller fortfarande och är mer dagsaktuellt . har flera spännande utmaningar framför sig när det gäller att ställa om. Vi ser att både industrin och transportsektorn är med på tåget. senast berättade om sina satsningar. Det är mycket glädjande att företagen tar ansvar gällande omställningen, men det kräver även mod från politiken för att det ska kunna uppnås. För enbart denna satsning av krävs en tredjedel av den elproduktion har . kunde vi ta del av larmet ifrån industrin att akut elbrist kan vara det som tvingar bolag att flytta utomlands, vilket skulle vara förödande för . Detta är något som regeringen med Ygeman i spetsen avfärdar och inte vill kommentera. Så sent som tvingades vidta nödåtgärder för att klara driftsäkerheten i . Med kort varsel snabbupphandlades avtal om att tillgängliggöra , och sattes igång för att förbättra spänningsstabiliteten och tillhandahålla kortslutningseffekt. Annars hade allvarliga fel kunnat inträffa. Vi kristdemokrater menar att det behövs ett ledarskap som tar ansvar för att det finns tillräckligt med el på rätt plats vid varje given tidpunkt, och så ser det inte riktigt ut . När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och när oron har blivit en del av industrins vardag påverkar det framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta åtgärder. Om inget görs i närtid kommer fler företag att tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler politiken skickar till investerare gällande nyetableringar av exempelvis ny industri, data- och serverhallar och så vidare. Vi kristdemokrater tycker att det är dags att ta denna oro på största allvar. Det är en utmaning men också en tillgång som vi har framför oss, och då menar jag kraften med elektrifiering. Fler och fler rapporter visar att vi framöver behöver mer el, inte mindre el, om vi ska klara klimatutmaningarna. Ska elektrifieringen lyckas är energifrågan otroligt viktig. Här vill vi kristdemokrater se en framtid för såväl vattenkraften och kärnkraften som vind‑, sol- och biokraft. har en energimix som vi ska vara stolta över, och vi kommer att behöva mer av allt. Vår gemensamma fiende i detta borde vara kolet och oljan, och ambitionen måste vara att vi ska putta bort det fossila på ett ansvarsfullt sätt. I finns ett energimål om förnybar elproduktion till 2040 som man inte stänger dörren för kärnkraften. Detta behöver förtydligas eftersom det uppenbarligen finns ett enormt tolkningsutrymme i detta. behöver tydliggöra ambitionerna för hur energipolitik ska tolkas. Därför anser vi att ett uppdaterat energimål bör prövas, där vi vill se ett energimål om ett fossilfritt elsystem, så att kärnkraften kan finnas kvar även efter 2040. Bland våra förslag hittar du även en rad förändringar som vi tror kommer att krävas för att vända den trend som utvecklar sig om vi ska klara klimatmålen och behålla konkurrenskraft. För det första: Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov om om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Detta sa jag också , och frågan är om siffran inte till och med måste höjas rejält. Här behövs alla icke-fossila energislag, men även ett utbyggt elnät är avgörande om detta ska gå i lås. För det andra: Tillsätt en parlamentarisk som med hjälp av sakkunnig expertis bereder underlag som kan utgöra grund för en bred överenskommelse om en långsiktig, hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och det övriga samhällets behov. För det tredje: Ta fram ett leveranssäkerhetsmål med en utpekad ansvarig, vilket vi i denna kammare också har beslutat ska tas fram. är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet, vilket gör att alla agerar kortsiktigt. För det fjärde: behöver en utvecklad elmarknadsmodell. Den måste ses över så att den bättre styr mot leveranssäkerhet. betalar marknaden för energi, men det saknas incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Ett elsystem som ger betalt för dessa egenskaper skulle bli mer robust. För det femte: Vi anser att det behövs ytterligare krafttag och satsningar på kärnkraftsforskning. har i återkommande analyser över kraftbalansen konstaterat att marginalerna i svensk elförsörjning är på nedåtgående. I den senaste rapporten bekräftas återigen den negativa utvecklingen. Prognosen för åren som följer antas fortsätta i negativ riktning om planerbar kraft försvinner. Rådande kapacitetsbrist hämmar tillväxten. Överföringskapaciteten från norr till söder måste öka. Tillståndsprocesserna, som kan dra ut , måste kortas så att behovet av utbyggt nät runt om i landet kan mötas inom rimliga tidsramar. De åtgärder som föreslås i den så kallade är i många delar välkomna, men den tidsvinst förslagen skulle ge lever inte upp till behoven. Ytterligare åtgärder bör framarbetas i syfte att förenkla och väsentligen påskynda tillståndsprocesserna. 173 (S) replik: nämnde inte anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Detta anslag avvisar och . Vad är då detta? Jo, det är energi- och klimatrådgivning. Det är en kostnadsfri service från din kommun, och rådgivningen handlar i grunden om konsumentupplysning för vanligt folk och små företag. Så här sa , regional utvecklingsledare på energikontor: ”Jättekul! Vi har inte haft detta på pränt tidigare men känt på oss att rådgivningen leder till åtgärder.” Varför sa han då detta? Jo, har gjort en effektanalys på uppdrag av om klimat- och energirådgivningen och hur bra den fungerar. Det visar sig att hälften av dem som tar kontakt med en energi‑ och klimatrådgivare gör minst en åtgärd, oftast flera. Varför, , avvisar ni det här anslaget när det uppenbarligen fungerar? 174 (KD) replik: Tack, , för frågan! Jag tycker att det är ganska enkelt: Om ni läser lite mer ser ni att vi också har ett anslag för att det här ska ske på nationell basis. Om man har en klimatrådgivning i varje kommun ser kompetensen inte likadan ut i 290 kommuner. För att vi ska få åtgärder på plats på riktigt och se till att våra skattemedel går till rätt resurser anser vi att en nationell klimatrådgivning är ett bra mycket bättre sätt att hantera skattemedel på än att detta ska finnas i varje kommun. Det ska vara lätt att göra rätt, och det är väl ändå huvudsaken i den här frågan. 175 (S) replik: Jag kan konstatera att anslaget 1:10 är 120 miljoner, och väljer att lägga 10 miljoner, om jag kommer ihåg det rätt, under anslag, 1:1. har helt rätt: Även det kan vara energirådgivning. Men det är av en helt annan omfattning. Har det här lett till åtgärder? Utredningen visar att det har det. Elenergikonsumtionen i sjönk i hushållen och i industrin . Jag påstår inte att det bara beror på klimat‑ och energirådgivningen, men det kan ju faktiskt vara så att ett långt och idogt arbete med klimat- och energirådgivning ger resultat. Det tycker i alla fall jag är fantastiskt och väl investerade pengar. 176 (KD) replik: Jag uppfattade inte att hade någon ytterligare fråga till mig utan att han ändå tyckte att det var bra att vi satsade på en nationell rådgivning och att tar ansvar för att väl förvalta våra skattemedel. Här har vi olika typer av skatter som Socialdemokraterna försöker att få som klimatsmarta, alltifrån kemikalieskatten till plastpåseskatt. Vi kan bara bygga på det med kraftvärmeskatt och så vidare. Om vi ska fortsätta på det här sättet kommer vi dock inte att nå klimatmålen . Vi kan gärna diskutera vart våra skattemedel ska gå. Jag uppmanar att läsa hela vår budget, så ser han att de också går till sjukvård, välfärd och trygghet. Det är det som är vår primära uppgift för att skapa det gemensamma bästa i vårt samhälle. 177 (S): debatterar vi 2020/21:NU3 Utgiftsområde 21 Energi. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. I betänkandet finns en reservation och tre särskilda yttranden. Precis som vanligt vill den politiska högern minska utgiftsområdets anslagsram som vänstern vill öka ramarna. Inget nytt under solen, med andra ord. Energipolitiken är långsiktig och till stora delar en följd av energiöverenskommelsen. Detta innebär att energipolitiken syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Energipolitiken skapar förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Frågan man då kan ställa sig är om vi ser några positiva effekter. bjöd på flera rekord. Vindkraften producerade som aldrig . Den totala elproduktionen har aldrig varit så hög. Vi nettoexporterade rekordmycket el, som elanvändningen i både hushållen och industrisektorn minskade. Elproduktionen från vattenkraften och kraftvärmen låg på ganska stabila nivåer. Kärnkraften gick ned något. Det är nu 40 000 hushåll som har solel på sina tak. Branschen räknar med att 10 000 kommer att vara anställda i den branschen 2023 – 10 000 personer! Vindkraftsutbyggnaden har exploderat sedan energiöverenskommelsen, och investeringarna är uppe i 100 miljarder. Vindkraftsbranschen säger att de kommer att sysselsätta ungefär 12 000 personer. Effekten av den snabba utbyggnaden av förnybar el är dels att elcertifikatssystemet stängs än planerat, dels att elpriset har pressats ned ordentligt för konsumenterna. Biodrivmedlens utveckling är positiv , och efterfrågan spås öka genom ökade kvotnivåer. Preem planerar nu för en storskalig produktion av biodrivmedel i och kan bli största biodrivmedelsproducent. Ett annat mycket positivt tecken som är värt att lyfta upp är Northvolts satsning i pärla . Där investeras det mest per capita i . Det handlar om kanske 18 000 nya arbetstillfällen. Grattis, och , säger jag! Ni är klara vinnare i energiomställningen. Den här utvecklingen vill vi naturligtvis se i hela landet. Som dalmas ser jag med tillförsikt fram emot de stora investeringar i serverhallar som planeras i min hemkommun . uttalade sig på ett klokt sätt när han var ordförande för , nämligen att det är när vi klamrar oss fast vid gammal teknik som jobben hotas. Med ny teknik stärker vi vår konkurrenskraft och tryggar jobben och välfärden . Vi ser också att omställningen ställer nya krav på samhället. Detta har vi hört tidigare i kammaren. För att nå de energi- och klimatpolitiska målen behövs fortsatta kraftfulla satsningar på forskning och innovation inom energiområdet, även med fokus på tillväxt och export. I anslaget finns 50 miljoner för att finansiera satsningar på fossilfritt flyg, inklusive forskning och utveckling kopplat till elflyg. får rejäla anslagsökningar och en rad nya uppdrag. Bland annat ska myndigheten bli ett nationellt centrum för CCS-utveckling. För att snabba på utbyggnaden av elnät förstärks . Fossilberoendet i transportsektorn måste brytas. Därför införs ett nytt stöd för att påskynda elektrifieringen av tunga vägtransporter. I satsningen ingår även elektrifiering med vätgasdrift och tankinfrastruktur för vätgas. Biogasstödet förlängs, och ska utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsproduktionen. Bränslebytet fortsätter genom successiva ökningar av reduktionsnivåerna. Det kommer att finnas ett stöd för investeringar i solceller för kommuner och företag . Ett grönt avdrag införs för privatpersoner som installerar grön teknik, exempelvis solceller eller lagring. Energi- och klimatrådgivarna ska stärkas och nå fler. Fler förstärkningar sker även för insatser för civilt försvar och säkerhetsskydd för en robustare energisektor. I takt med att samhället elektrifieras behöver elnäten och elmarknaden på alla nivåer utvecklas, byggas ut och användas på ett mer effektivt sätt. I debatten kan det låta som att ingenting görs, men det är naturligtvis fel. gör historiskt stora investeringar i transmissionsnäten, och även regionala och lokala aktörer gör investeringar i sina nät. Nya lösningar växer fram för att lösa kapacitetsbristen på både lång och kort sikt. Några exempel är elnätsdialogen, sthlmflex här i och elektrifieringsstrategin. Svenska kraftnäts planerade investeringar är på 17 miljarder . handlar det om 60 miljarder. Utöver detta sker ett antal andra satsningar utanför utgiftsområde 21, exempelvis 900 miljoner för åtgärder för energieffektivisering i flerbostadshus och Industriklivet som breddas och förstärks för i storleksordningen 750 miljoner. Energiomställningen är bra för klimatet som konkurrenskraft stärks och nya jobb skapas i hela landet. Vad är då skillnaden mellan partierna på energiområdet? Som vanligt vill den politiska högern minska på anslaget. Det som är gemensamt för högern är motståndet mot att stödja solceller och utbyggnaden av förnybar energiproduktion samt energirådgivning. vill de rädda kärnkraften från marknaden med hjälp av riktade forskningsanslag. ökar anslaget med 1 miljard, vilket är kort och gott en offensiv satsning. Budgetpropositionen andas framtidshopp i en mycket svår tid. Tillsammans ska vi jobba ur krisen och bygga samhället mer hållbart. Regeringen föreslår reformer på 105 miljarder. Det handlar om en kraftfull grön ekonomisk återstart för att så snabbt som möjligt ta ur lågkonjunkturen och få människor i arbete igen. Det är gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och skattesänkningar på jobb och företagande. Dessutom förbättras tryggheten och möjligheten till omställning på arbetsmarknaden för den som drabbas av arbetslöshet och behöver ställa om. Åtgärderna bidrar till att öka takten i klimatomställningen, stödja återhämtningen och öka sysselsättningen i landet. När elektrifierades präglades samhället av framtidstro. ska vi göra det igen. Vi har världens bästa förutsättningar att klara det. Vi har stor tillgång till energi, och vi har en energibransch som ligger i framkant. Men vi kommer att behöva hjälpas åt. Om ett litet land ska klara stora utmaningar krävs det att vi gör det tillsammans. 178 (M) replik: Jag skulle vilja ställa några frågor till efter hans anförande. På vilket sätt kan regeringens energipolitik stärka konkurrenskraften? ska man veta att alla länder inte har en infrastruktur och industri som har. har gått ut med att för att åstadkomma det absolut billigaste och smartaste upplägget med energi i ett land som behövs en tredjedel vatten, en tredjedel kärnkraft och en tredjedel vind och sol. Vind och sol byggs ut mycket. Det är långt ifrån en tredjedel, men ju mer vind- och solkraft vi bygger, desto större värde har vattenkraften och kärnkraften för att balansera. Det vore tråkigt om förlorade sin konkurrenskraft. Det är inte så att kommer att bli som , det vill säga ett land som producerar enormt mycket mat i stället. Hela vår ekonomi bygger på våra exportvaror som kommer från tung industri och kräver mycket elenergi. Hybrit är ett fantastiskt projekt. Vi har gjort ett studiebesök där. Det är enormt med målet att kunna framställa stål utan att använda kol från . Men det innebär att vi förväntar oss att vattenkraft från norra ska balansera vind- och solkraft, men då kommer industrin i att behöva den energin själv. Det är väl inte så att tycker att man inte ska främja den utvecklingen i norra vad gäller ny teknik och nya industriprodukter och i stället skicka den till och lägga locket på? Jag har en del betänkligheter. 179 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Jag tror att håller med om att utvecklingen är extremt positiv. Det är låga priser på elenergi, vilket gör att företag, exempelvis serverhallar och Northvolt, väljer att investera i . Det är helt fantastiskt, och det är jättebra för . Detta måste vi naturligtvis vara rädda om. Energimixen är extremt viktig. Hur energimixen kommer at se ut törs jag inte spekulera om. Kärnkraften tävlar på samma villkor, vill jag påstå, som andra kraftslag. Men vi är inte där . När marknaden anser att det är lönt att bygga till exempel ny kärnkraft kommer de initiativen att tas. Än har de inte tagits. Jag vet inte om de kommer att tas. Många pratar om den nya, fjärde eller femte, generationens kärnkraftverk. Det är små kärnkraftverk som man ska kunna ha på olika ställen och så vidare. Jag har ingen aning om detta. Jag följer också utvecklingen med nyfikenhet och intresse, men att låsa in sig och ha en kraftfull och hård ställning i detta just nu tror jag är olyckligt. Vem vet – to Gas och sedan tillbaka till el igen via vätgas? är det dyrt. Hur är det ? Det kanske är så det ser ut. Jag har sett siffror på att det alternativet är billigare än ny kärnkraft. Jag törs inte ta gift på att det är sant, men teknikutvecklingen gör att vi ska se framtiden an i stället för att odla extremt mycket oro. Det tycker jag vore olyckligt. 180 (M) replik: Jag vill verkligen inte vara den som odlar oro, utan jag tycker tvärtom att vi måste vara framsynta. Det är med energislagen precis som med infrastrukturen; det här är ingenting som vi kan skapa till . Vi vill absolut inte se fler reservkraftverk som sätts igång för att man inte har tittat efter vad man kan behöva . tycker jag inte att ska vara orolig för att det blir ett överskott. Vi kommer att behöva mycket mer. Om vi ska ställa om och elektrifiera allt som är fossilt kommer det att vara bra för svensk ekonomi och för våra jobb. Men det kommer också att kräva enormt mycket mer elenergi, och då räcker det inte bara med att spara det. Dessutom är det de här 105 miljarderna som ska satsas på gröna jobb; det är också sådant som ska betalas. Jag förstår inte det här att vissa saker ska betala sig totalt och andra saker inte. 181 (S) replik: Vi kan väl konstatera att och jag inte är riktigt överens i de här frågorna. Jag vill påminna om den energiöverenskommelse som vi hade och som valde att hoppa av för nästan exakt . Det var precis de frågor vi debatterar i kammaren som var uppe på bordet och som vi skulle ta med oss i nästa energiöverenskommelse. Men ni valde att lämna bordet. Det var djupt olyckligt, och det tycker jag att ni behöver påminnas om.