prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — Samarbete underlättar ju. Jag tror att det finns en hel del områden som kanske inte är så politiskt laddade och som man skulle kunna nå någon form av långsiktig samsyn kring. Det som är lite ironiskt, tycker jag, är att flera av de områdena saknas i beredningen trots att den tar upp väldigt många andra områden. För det fall det inte blir ett förändrat direktiv för utredningen finns ju fortfarande justitieutskottet. Där har vi alla ett ansvar att fatta kloka beslut. Det har vi, tycker jag, gjort . Jag tror att vi har riktat drygt 60 tillkännagivanden till regeringen. har varit med på flera av dem, och det välkomnar jag naturligtvis. Vi har i närtid till exempel frågan om vapendirektivet, där vi har landat i en ganska gemensam hållning. Jag tror att det kan finnas fler sådana områden, till exempel detta med att få hela rättskedjan att fungera bra och undvika den typ av flaskhalsar som kan finnas. Det kan också finnas saker som inte är så politiskt laddade men ack så viktiga. Jag vet till exempel att har tagit sig an detta med återfallsförebyggande åtgärder inom – att se till att människor inte återfaller i brott utan att den första gången i Kriminalvården också blir den sista. Min fråga till är: Om detta inte blir ett förändrat direktiv och om vi ska fortsätta att tröska runt utan några konkreta resultat, är då berett att fortsätta vara med och tvinga regeringen att agera genom tillkännagivanden i ? 74 (V) replik: Jag tycker att det är oerhört viktigt att regeringen ständigt kommer ihåg att man är en minoritetsregering. Regeringen har inte majoritet i riksdag. Regeringen måste komma till och föra en dialog om man vill ha igenom sin politik. Detta verkar bevisligen , justitieministern och inrikesministern återkommande glömma bort. De blir väldigt förvånade när vi som är oppositionspartier, som inte sitter med i regeringen och inte budgetförhandlar, kör över regeringen, vilket fungerar i vilken sund och välfungerande demokrati som helst. Oppositionen har makten så länge de styrande inte har majoritet. Det är inga konstigheter. Därför tycker jag att det är ett misslyckande att regeringen inte har lyckats få mer av majoritet för sina lagförslag i allmänhet. Vi i justitieutskottet kör ständigt över regeringen med annorlunda förslag, förslag som är bättre och mer framåtriktade. Jag tycker att det är bra. Det är något som kommer att fortsätta att göra. Så länge vi inte sitter i regeringen är vi i opposition. Så länge man inte pratar med oss i är vi i opposition. Det är inte svårare än så. I de fall vi är överens med andra partier måste vi alltså hitta lösningar. Det är inga konstigheter. Men jag tror att det är bra att regeringen tänker mer på detta. Jag tror också att det är bra att regeringen tar med sig kritiken om Trygghetsberedningen tillbaka till departementet och funderar på vad man faktiskt vill med denna beredning. Man kan kanske fundera på om vi ska ha en mer aktiv ordförande i beredningen, något som polisernas fackförbund, , har föreslagit. Det är nämligen inte bara som vill ändra direktiven, utan även är med på det. Både polisen och är överens om att vi måste ha ett tryggare . 75 (KD): är hårt drabbat av den skenande kriminaliteten. har drabbats av 1 200 skjutningar. 2020 ser ut att bli ännu ett mörkt och dystert rekordår. Det är tio gånger högre risk för en ung man att bli skjuten i än i . Bombdåden saknar motstycke i andra EU-länder. Det gäller att satsa på rättsväsendet för att klara detta. behöver fler åklagare som kan åtala kriminella. Åklagarna begärde 50 miljoner mer. Regeringens svar i budgeten: . behöver fler domstolar där brottmål kan prövas. Regeringen svarar med att ge domstolarna en spottstyver av vad de kräver. Det är en total underfinansiering med . De kriminella försöker tvätta sina svarta pengar. Den ekonomiska brottsligheten är en bärande del av den organiserade brottsligheten. Detta måste stoppas. Regeringens svar: . Polisen behöver långsiktig finansiering. Poliserna måste bli fler. Lönerna måste upp. Pensionerade poliser och utredare måste lockas tillbaka för att avlasta. Teknisk utrustning måste bli bättre. Det krävs långsiktighet. Vad är regeringens svar? Jo, polisen underfinansieras med 1,7 miljarder . Detta är regeringens rättspolitik. Det är dags att någon annan tar över rodret. Regeringen och januaripartierna hade 105 miljarder att spendera i sin budget men valde att hantera de rättspolitiska prioriteringarna med en förödande nonchalans. Det räcker inte med ord för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Det krävs åtgärder, och det krävs mer resurser. Den stora ökningen av dödligt våld utmanar på allvar tryggheten i samhället. Åklagarväsendet har försökt beskriva konsekvenserna med otillräckliga resurser men har mötts med kall hand av . Efter hårt tryck har det rapporterats att det kommer mer pengar, men det är oklart när. har Kriminalvården meddelat att man går upp i stabsläge för att det helt enkelt saknas plats på svenska fängelser. Det är en mycket dyster situation. Man kan känna ett nästan hopplöst mörker. Det är många som får den känslan när de slår upp en tidning eller får en flashnotis om att något nytt hemskt har inträffat. Men det går att vända situationen. Det kommer att ta tid – enligt rikspolischefen 10–– att vända den negativa utvecklingen. Det krävs lagstiftningsändringar, andra arbetssätt och nya befogenheter. Men debatterar vi budgeten, och jag ska fokusera mitt anförande på de resurser som vill lägga på hela rättsväsendet. I vårt budgetalternativ avsätter vi mer medel till varje del av rättsväsendet. Vi satsar drygt 2 miljarder mer än regeringen , och lägger vi totalt 8,7 miljarder mer än januaripartierna på hela rättsväsendet. Regeringen har missat att se hela rättsväsendets behov. Även polisen är underfinansierad för , som jag sa. Det är en märklig signal när polisen måste ges möjligheter att återta kontrollen. Målet om 10 000 fler polisanställda måste uppnås, och det måste nås i en snabbare takt. Vi kristdemokrater presenterar därför i vår skuggbudget skarpa förslag för att snabbt frigöra polisiära resurser och rekrytera fler. Vi gör det i olika steg, olika delar. Jag vill redogöra för några av dem. Det första är att utöka det nordiska polissamarbetet och möjliggöra anställning av norska poliser i . I är det ca 250 utbildade poliser som går arbetslösa. Det skulle kunna vara en snabb och kraftfull resurs på kort sikt om de efter en kort introduktionsutbildning skulle kunna börja arbeta i under ledning av svenskt polisbefäl och med samma polisbefogenheter som svenska poliser. Det andra är att vi vill att polisen ska få möjlighet att anställa polisstödsassistenter. Vi har en riktad satsning på detta i vår skuggbudget. Det handlar om att avlasta poliser, framför allt i yttre tjänst, med deras administrativa börda. kan så mycket av en fjärdedel av en polis arbetstid gå åt till administration i stället för kärnverksamheten att bekämpa brott. Ett enda ingripande kan leda till timmar av administrativt arbete. Vi satsar i vår skuggbudget på att anställa 375 polisstödsassistenter som skulle kunna bistå med exempelvis att avrapportera ärenden, diarieföra beslag, skriva anmälningar och efterlysa personer. Det tredje är att vi avsätter medel för att man ska kunna anställa civila utredare i lokalpolisområdena. För att trycka tillbaka de kriminella gängen med större kraft behövs just detta. Det kan handla om analytiker och tillgångsutredare för att polisen ska få större kraft att gå på pengarna och plocka statussymboler från de kriminella grupperingarna – det är ju sådant som är viktigt för gängens rekrytering av unga. Med detta kan polisen hålla uppe och öka trycket mot de kriminella nätverken i det långsiktiga och lokala arbetet. Tillsammans med andra KD-förslag såsom en riktad polislönesatsning för poliser i yttre tjänst och utredningsverksamhet bedömer vi att målet om 10 000 fler anställda kan nås snabbare. Vi presenterar dessa satsningar för att de behövs i det nödläge som är i. Det räcker inte att bara satsa på polisen – man måste satsa på hela rättsväsendet. Men fler poliser snabbare är helt avgörande för att bekämpa den grova brottsligheten. Därtill behöver också Säkerhetspolisen byggas ut kraftigt och långsiktigt. Vi ser hur den islamistiska våldsbejakande extremismen har legat bakom flera dåd runt om i . Vi i är inte förskonade. Hotet gäller även oss. Den högerextrema miljön är också ett allvarligt hot och tar sig nya uttryck, nu senast i något som kallas ekofascism. Därutöver är aktiviteten från tredjeland hög. Säkerhetspolisen behöver därför mer resurser för att hantera dessa mycket komplexa hot. avsätter 100 miljoner mer än regeringen i vårt budgetalternativ. Vårt budgetförslag, herr talman, finns beskrivet i vår motion. Jag har här redogjort för ett särskilt yttrande i betänkandet. Jag vill också yrka bifall till den reservation i betänkandet som handlar om återrapporteringen av tillkännagivanden. Vi delar inte regeringens bedömning att tillkännagivandena som tas upp är slutbehandlade. Det handlar om brott som begås av djurrättsaktivister och om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet. 76 (S): Vi socialdemokrater vill se ett starkare samhälle med en bättre välfärd, snabbare integration och en kompromisslös kamp mot brottsligheten. Vi gick till val på det största trygghetsprogrammet i modern tid, med reformer för ett tryggare . Det handlar om trygghet för dig som enskild när livet förändras, när arbetslösheten knackar på dörren eller när livet som pensionär tar vid. Det handlar om tryggheten för dina barn att ha en skola som sätter elevernas kunskap i fokus och inte aktiekursen och om en sjukvård som finns där när du behöver den, långt ifrån en verklighet där sjukförsäkringar öppnar gräddfiler för den som kan betala lite mer. Det handlar om trygghet genom livet, på riktigt, för vanligt folk, före övertron på skattesänkningar som det ständigt återkommande svaret på hur man skapar frihet för oss människor. I vår vision om det starka samhället kan alla, oavsett kön, plats eller tid , röra sig fritt på gator och torg, vara i sitt hem och i sitt bostadsområde utan att känna oro eller otrygghet. Man kan lita på att polisen finns där när man behöver den och att polisen har tid och resurser att utreda brott. Det starka samhället backar inte undan för den grova brottsligheten och gängkriminaliteten utan gör allt för att vanligt folk ska känna sig trygga. Det starka samhället backar heller inte undan för mäns våld mot kvinnor. I grund och botten handlar det om jämlikhet och allas rätt till en trygg uppväxt och tillvaro, oavsett var man bor och vem man är. Dagens budgetdebatt handlar om rättsväsendet och utgiftsområde 4 i budgeten. Det omfattar 56 miljarder och är siffror, prioriteringar och texter bakom det som ute i samhället syns som den historiska satsning på polisen som vi är mitt uppe i, med målet om 10 000 fler polisanställda , den utbyggnad vi nu gör av landets anstalter och häkten som är fulla och det målmedvetna och förebyggande arbete som sker emot våldsbejakande extremism, för att nämna något. Vårt arbete som socialdemokrater handlar om att bekämpa brottsligheten men också brottens orsaker. Det här kräver ett hårt, tålmodigt och beslutsamt arbete över och på en lång rad områden i samhället, både med brottsbekämpning och med insatser för att människor inte ska dras in i kriminalitet. Är det något jag verkligen skulle önska är det att den diskussionen fick ta ett lite större utrymme här i kammaren, i medierna och runt om i samhället. Vi har levererat på detta område som ingen regering levererat . Vi har skärpt mer än 50 straff och gett de brottsbekämpande myndigheterna nya verktyg. Det handlar om fler poliser, mer resurser, en starkare rättskedja, kraftfullare åtgärder och hårdare straff. Allt detta är bra. Men ärligt talat: Jag tror att vi alla här inne vet att detta inte ens är halva lösningen utan att det krävs mycket mer av vårt gemensamma samhälle.  att lösningen på gängkriminaliteten som vi brottas med och som alla är överens om ska stoppas också stavas jämlik skola, starkare välfärd och minskad utsatthet  att vi för varje polis eller resurs i rättsväsendet som vi i denna kammare tillför också gemensamt borde tillföra mer resurser till skola och socialtjänst  att det bakom varje gängledare som grips finns ett gäng unga killar som tävlar om vem som ska få äran att ta över  att lösningen inte bara handlar om allt som samhället måste göra efter att allt tragiskt har hänt och allt har gått snett utan att den också behöver handla om hur vi kan förebygga, fånga upp och få unga människor att välja en annan väg i livet. Regeringens arbete mot kriminaliteten handlar om brottsbekämpande insatser och förebyggande insatser för framtiden. I ska alla vara trygga, oavsett var man bor. Vi har påbörjat den största utbyggnaden av någonsin och bland annat lanserat ett 34-punktsprogram med åtgärder som angriper kriminaliteten från flera håll på både kort och lång sikt. Sammantaget pågår just nu den mest omfattande satsningen någonsin mot gängkriminaliteten i . För att öka tryggheten i vårt land och stärka samhället måste vi mobilisera oss i kampen mot den organiserade kriminaliteten. Tidiga insatser med en likvärdig skola och en starkare socialtjänst och välfärd är helt avgörande i kampen mot brotten såväl som skärpt lagstiftning och effektiva verktyg till polis och brottsbekämpande myndigheter. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet 2020/21:JuU1. Även om jag inte kan det yrkar jag också bifall till hela den budget som ligger på bord just , för det är den som innehåller just det här breda angreppssättet, förutsättningen för en helhet som håller ihop och som är ett resultat av det samarbete vi socialdemokrater har med , och Liberalerna. Vi måste bekämpa brotten och bekämpa brottens orsaker. Den långsiktigt bästa brottsbekämpningen är att bygga ett samhälle där de sociala klyftorna är små, där alla har rätt till ett arbete, där kvinnor och män har lika mycket makt och där barn och ungdomar har trygga uppväxtvillkor. På det sättet är välfärdspolitiken en viktig del av kriminalpolitiken. ska hålla ihop. Det är den svenska modellen. 77 (C): Ingen kedja är starkare än sin svagaste länk, och givet den verklighet vi lever i när det gäller tryggheten behöver kedjan vara så stark att den kan kopplas mellan det som behöver styras upp och det ledarskap som ska stå för själva dragandet. Bygget av en stark, rättvis och pålitlig rättsstat görs inte över , och även om denna budget är en bit på vägen måste vi inse att det är en strävan som måste präglas av långsiktighet. Jag förstår, och delar i mångt och mycket, den frustration som många ger uttryck för. Jag delar också en del av den kritik mot regeringen som går ut på att ledarskapet inte alltid varit alldeles tydligt. Jag har länge saknat en tydlig vision för rättspolitiken och en uttalad ambition om vad regeringen egentligen vill uppnå. Kanske saknas det också i varierande grad från oss andra, även om det tyngsta ansvaret naturligtvis ligger på den som gör anspråk på att styra landet. Det är lätt att veta vad vi är emot och vad vi inte vill. Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att inte känna upprördhet över alla de grova brott och svåra kränkningar som vi får rapporter om . Men för att komma framåt tror jag att vi måste prata mer om vad vi faktiskt vill åstadkomma än om hur mycket vi är emot de brott som begås. Där torde vi vara eniga. För mig och handlar det om att återuppbygga och utveckla förtroendet för rättsstaten i hela landet. Från ett läge när det mesta gick åt rätt håll när det gäller trygghetsutvecklingen finns nu allt fler svarta moln på himlen. Trots att vissa brottskategorier har minskat i omfång har vi inte lyckats hålla tillbaka andra med tillräckligt stor kraft för att människor ska känna förtroende för att polisen faktiskt kommer när man ringer, att den som behöver hjälp får det och att den som begår brott faktiskt åker fast. I den budget som vi nu debatterar finns några viktiga pusselbitar. Satsningarna på att förstärka polisen fortsätter. Många av de problem som vi upplever med att utredningar läggs ned till synes alltför lättvindigt och att det ibland tar väldigt mellan det att ett brott begås och att åtal väcks handlar helt enkelt om kapacitetsbrist. Det är för få händer, fötter, hjärtan och hjärnor som ägnar sig åt det polisiära arbetet. Till 2024 ska det finnas 10 000 fler polisanställda än vad som fanns 2016. Det kommer inte att räcka, herr talman. Vi kommer också att behöva höja effektiviteten och kvaliteten i det polisiära arbetet. Detta är dock någonting vi får ta i kommande budgetar. Kriminalvårdens arbete förstärks i den här budgeten, och med tanke på vilken enormt central roll Kriminalvården spelar när det gäller återfallsförebyggande arbete är det troligt att ytterligare förstärkningar kommer att behövas . Det får vi bevaka mycket noggrant. Det finns också faktorer som har hindrat Kriminalvårdens utveckling som inte har med rena budgetfrågor att göra. Jag tänker på svårigheten att komma överens mellan Kriminalvården och Specialfastigheter. Det är en alldeles onödig konflikt som tillåts hindra viktiga utbyggnadsprojekt. Konflikten är nu löst, och spaden kan sättas i marken för nya, effektiva och ändamålsenliga anläggningar. Säkerhetspolisen har växt ordentligt och fortsätter att utveckla sin verksamhet för att kunna möta alla de hot mot vårt land och vår demokrati som ligger under deras ansvarsområde. Även får förstärkningar för att klara sitt viktiga uppdrag, med mera, med mera. De budgetsatsningar som hamnar på rättsområdet är naturligtvis viktiga, men de flesta av de åtgärder som de rättsvårdande myndigheterna har att sätta in görs i ett skede där det redan har hänt en hel del. Det är ganska mycket som har gått snett. Ingen människa föds kriminell. Vi vet från forskningen ganska väl vad som leder till kriminalitet. avfärdas resonemang om sådant som flum och att fokus måste ligga på repressiva åtgärder mot dem som hemfaller till kriminalitet. Det är naturligtvis en viktig del. Men om vi ska kunna vända utvecklingen på riktigt måste vi angripa de orsaker som gör att kriminalitet utvecklas. Mycket i den totala budgeten handlar om att hantera pandemins ekonomiska skadeverkningar. Vi vet, herr talman, att ekonomiskt och socialt utanförskap är en viktig grogrund för att kriminalitet utvecklas. Att bekämpa ekonomiskt utanförskap är att bekämpa kriminalitet, om än på lite sikt. Skolan har debatterats och nämnts i olika sammanhang även i den här debatten. Jag tänker inte fördjupa mig i det ämnet . Men en insikt som jag vill berätta om och som gjorde mig oerhört ledsen var en artikel jag läste om ett barn i lågstadieåldern som kände sig utsatt i skolan. Barnet var nedstämt och hade tankar på att skada sig självt. Det barnet fick vänta hos barn- och ungdomspsykiatrin. Det är åtta enormt långa månader som barnet inte vill gå i skolan och till och med hotar att försöka ta sitt eget liv. Det är, herr talman, alldeles oacceptabelt ur ett rent mänskligt perspektiv. Anledningen till att jag lyfter upp denna fråga i en budgetdebatt på rättsområdet är att de barn som inte får den hjälp de behöver löper stor risk att växa upp till vuxna som begår brott. Därför kanske en av de allra viktigaste rättspolitiska satsningarna i budgeten inte ligger på vårt område utan på utgiftsområde 9, nämligen på förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin. Det är fråga om 370 miljoner – jag hade önskat att det var miljarder – i insatser för att korta köerna och stärka första linjens vård. Ytterligare 150 miljoner är riktade till att främja psykisk hälsa hos barn. Utöver det är det även andra satsningar på att främja den psykiska hälsan för alla, vilket naturligtvis träffar barnen i förlängningen och även påverkar tryggheten positivt. Vid ett tidigare replikskifte nämndes också Trygghetsberedningen. Jag kan inte låta bli att bli rörd av den varma värdegemenskap som håller på att växa fram mellan och . De sammanträden som vi har haft är inga inspirationsföreläsningar. De är faktatunga, och det tar oerhört mycket energi att jobba med dessa frågor. Men det är något vi måste göra för att höja kvaliteten i den rättspolitiska debatten. Vi behöver höja vår kunskapsnivå för att kunna fatta bättre beslut. Det är inte alltid roligt eller ens inspirerande, men det är absolut nödvändigt för att åstadkomma den kvalitetshöjning som gör att vi kan fatta bättre beslut i kammare. 78 (V) replik: är en del av regeringsunderlaget. behöver en långsiktig trygghetspolitik, står det i pressmeddelandet. Både och jag är ledamöter i denna trygghetsberedning. Jag har all ambition att vi politiska partier ska komma överens, att vi kan prata mellan blockgränserna, att vi kan veta att vi har olika ideologiska ingångspunkter, att vi ser på samhället på olika sätt, att vi kan hänvisa till olika akademiska teorier. Men det senaste mötet i denna trygghetsberedning visade tydligt hur stor splittringen är i det arbete som pågår just . Att ställa kravet att vi ska hitta ett gemensamt synsätt på de rättspolitiska utmaningarna verkar vara dömt att misslyckas – tyvärr. Jag saknar ledarskapet i denna trygghetsberednings arbete. Jag saknar regeringen, och jag saknar . Ni lovade att arbetet skulle bli så bra. Jag saknar en dialog mellan partierna. Vad jag tror att vi behöver är helt nya direktiv, en helt ny utgångspunkt, där vi kan komma fram till realistiska saker som vi kan komma överens om i stället för stora samhällsutmaningar där vi står på olika positioner. Var är ledarskapet i denna trygghetsberedning? 79 (C) replik: Jag tror att ledarskapet för vårt arbete i våra uppdrag måste komma inifrån oss själva. Vi måste stå för den energi som behövs för att genomföra bra saker. Om man inte vill komma överens kommer man inte att komma överens. För vissa är det viktigare att ha en konfliktyta på området. Jag menar inte att just gör sig skyldig till det, men det är tydligt att det ibland är viktigare att ha en konflikt som skapar opinionsdrivande dramatik än att faktiskt komma framåt. Hela ambitionen med denna trygghetsberedning var att skapa en infrastruktur där vi kunde lägga konflikter åt sidan och faktiskt bidra konstruktivt från alla olika håll. Jag har själv drabbats av det ganska besvärliga förhållandet att man får kunskap sig till livs, som vi har fått i olika omgångar i beredningen, som utmanar tidigare föreställningar man har haft, byggt en politik på och investerat tungt i i debatter i och på andra ställen där man har försvarat positioner och där man nu förstår att det saknades en pusselbit. Jag förstår att det är utmanande, men det är också oerhört utvecklande. Jag hoppas och tror att kan vara en bidragande del i denna trygghetsberedning även framöver. Hon är det ofta i utskottet och i andra diskussioner, och jag har stort utbyte av på många olika sätt. Låt oss med gemensamma krafter skjuta in mer energi. Om det är så att vi inte talar med varandra, lyft luren, , och ring inför nästa sammanträde, så kan vi prata om hur vi kan utveckla och göra beredningen ännu bättre. 80 (V) replik: Jag håller med om att konfliktytorna inom rättspolitiken är onödigt stora. Jag brukar vara den som ständigt upprepar i debatterna att många vill ha otrygghet och hög kriminalitet för att kunna genomföra sina bisarra förslag om visitationszoner eller dubbla straff för gängkriminella. Jag gillar idén med denna trygghetsberedning. Jag gillar ambitionsnivån. Därför har jag gått in med liv och lust i arbetet, och därför har jag kanske blivit extra djupt besviken när vi har fått fantastisk kunskap från . Jag baserar mycket av min politik på hans forskning från till exempel Brå, en myndighet som jag tycker har hög kompetens. Men säger att vi ska skylla en stressig arbetsmiljö på en arbetsplats på att individen ska gå i kbt-behandling för att lära sig att djupandas. Jag tycker att ledarskapet behöver vara större än så. 81 (C) replik: