prot · H8099 · 2020-09-17 00:00:00 — Jag vill fråga varför han vill lägga 10 miljarder mer på skattesänkningar än på vår gemensamma välfärd. Varför är det en bättre prioritering att sänka skatten än att stärka vår vård, skola och omsorg? 69 Statsminister (S): Nej, jag vill inte det. Jämför utgiften för tillskottet till välfärden med detta år och ! Då pratar vi om ungefär 40 miljarder mer i de olika tillskotten. Det är generellt samt äldreomsorgen och sjukvården, och så vidare. Jag tror inte att man har sett maken till tillskott i svensk välfärd. Regeringen och samarbetspartierna har sett till att skjuta till betydligt mer pengar än de prognostiserade skattebortfallen, till skillnad från krisen –2009 när det tillsköts mindre pengar än skattebortfallet. Vi täcker upp för skattebortfallet, och vi lägger till generella pengar och riktade pengar. Sedan förra mandatperioden finns 100 000 fler anställda i svensk välfärd. Den satsning som görs nu ska naturligtvis göra det möjligt att anställa ytterligare. Det behövs fler. 70 (KD): Den gamla fastighetsskatten var oförutsägbar och hög. har krävt att den ska avskaffas, vilket också skedde under alliansregeringen. Det nya systemet med fastighetsavgift är både mer förutsägbart och medför lägre skatt för svenska hushåll. Om den gamla fastighetsskatten hade behållits hade den varit högre än vad avgiften är i alla kommuner. Efter att januaripartierna aviserade sin skattereform har allt fler förslag på återinförd fastighetsskatt kommit fram. Skulle dessa förslag bli verklighet skulle skatten på ett genomsnittligt småhus höjas med . Vi kristdemokrater förstår att vanligt folk blir oroade över att dessa skattehöjningar återigen diskuteras, och vi kommer att motarbeta varje förslag på återinförd fastighetsskatt. Kan statsministern här och lova att fastighetsskatten inte kommer att återinföras? 71 Statsminister (S): En tydlig nackdel med den nya avgiften var fördelningsprofilen. Det var många som faktiskt gjorde en rejäl slant. Vi diskuterar ett nytt skattesystem enligt principerna i januariavtalet. Då ska jag inte stå här och prata om den ena eller den andra skatten. Vi vill göra den utredning som behövs för att se hur ett nytt skattesystem kan se ut och hur det ska balanseras. Det ska utgå från att det finns resurser till välfärden. Vi har pratat mycket om välfärden , och det behövs resurser även i fortsättningen. Vi tycker också att det är viktigt att skattesystemet bidrar till mer jämlikhet och en effektiv användning av skattebetalarnas pengar. Vi får återkomma till frågan. Jag tänker inte diskutera enskilda skatter. Riktade språkinsatser i utsatta områden 72 (L): Jag vittnar inte igen – ens om det är för mord, sa 17-årige när vi träffades här i . vittnade mot ungdomar som begått brott i hans hemområde, och de gjorde sedan hans liv till ett helvete. På polisens uppmaning flyttade han sedan därifrån. Nimos mamma berättade att förövarnas mammor inte pratade svenska. Misslyckad integration där föräldrarna inte kan prata med vare sig polis, socialen, lärare eller grannar har gjort att många förortsbarn har hamnat i kriminalitet. Vi har en statsminister som har svamlat om kopplingen mellan integrationsmisslyckanden och kriminalitet. Forskaren uppskattar att av invånarna i utsatta områden inte ens kan samtala på svenska. Det räcker inte längre med det språktest och det samhällstest som vi liberaler har fått igenom i januariavtalet. behövs riktade språkinsatser i utsatta områden för att fler ska lära sig svenska. Vad har statsministern att säga till ? Vad ska statsministern göra för att höja svenskkunskaperna i utsatta områden? 73 Statsminister (S): Först och främst är det fråga om skolorna. Det är därför det är bra att vi satsar så mycket på skolorna så att ungdomar ska ta sig igenom , komma in på gymnasiet och komma ut med en gymnasieutbildning. Då är det bra att se att betygen höjs, det vill säga att fler blir behöriga. Men vi har en lång väg kvar att gå eftersom det är alldeles för många som inte blir behöriga. Skolan är nummer ett. Det andra är arbetsmarknaden. Det måste bli en snabbare kontakt mellan den enskilde och arbetsmarknaden. Mycket kan man lära sig på jobbet, och det är ett bra sätt att lära sig svenska. Vi är överens om den satsningen, men där behöver betydligt mer göras. Skolan och satsningen på arbetsmarknaden är två bra exempel där vi också har bra stöd av arbetsmarknadens parter; de vill hjälpa till. Det är otroligt viktigt att lära sig svenska för att kunna fungera bra i det svenska samhället. Det är två satsningar. 74 (S): Vi som bor på landsbygden behöver en välfungerande infrastruktur, både för utbildning och jobb och för att vi ska känna att vi är en del av . är vi beroende av bilen som transportmedel i brist på tillräcklig kollektivtrafik. Det gynnar varken den privata ekonomin eller miljön. En viktig del i vår regionala infrastruktur är järnvägen, till exempel Stångådalsbanan i mitt län. Bra järnväg är på många ställen det enda rimliga alternativet till bilen. Min fråga till statsministern är hur regeringen ser på infrastrukturen på landsbygden och vad man har för planer för att utveckla den regionala infrastrukturen. 75 Statsminister (S): pratar man om att hela ska leva. Jag hör till dem som tycker att hela ska ges möjlighet att bidra. Vi har en sådan fantastisk kapacitet runt om i hela vårt land, och infrastruktur är en viktig bärande del i detta. Vi har ett övergripande transportpolitiskt mål om just fungerande infrastruktur i hela landet. Jag tycker att det är väldigt viktigt. Vi genomför nu den nationella trafikslagsövergripande planen 2018−2029 med satsningar . Det är enormt mycket pengar. Där finns nya stambanor, ja, men där finns också insikten att vi måste satsa på andra delar än det som täcks av stambanorna. Det är nybyggnad, och det är upprustning av både vägar och järnvägar. I denna nya plan kommer hela-landet-perspektivet att finnas med. Jag är själv uppväxt på landsbygden i . Jag vet vad det betyder. Svenskt skogsbruk och skyddad natur 76 (M): Svensk skog står för ungefär 140 miljarder av bnp. Man kan generalisera lite och säga att för varje procent skog vi tar ur produktion försvinner 1 ½ miljard från svensk välfärd. Svenska skogsägare tar hand om skogen på ett fantastiskt bra sätt som värnar både produktion och biologisk mångfald, men får de ändå gå till domstol för att försvara rätten att bruka sin egen skog. kom en rapport som visade att vi i när vi rapporterar skyddad natur underdriver lite jämfört med många andra länder i och på det viset gör oss själva en otjänst. Därför, herr talman, undrar jag helt enkelt om det är rimligt att vi i rapporterar skyddad natur på ett annat sätt, om det är rimligt att vi tar mer svensk skog ur produktion och om det är rimligt att svenska skogsägare behöver gå till domstol för att få bruka sin egen skog. 77 Statsminister (S): Jag vet inte i den detaljen exakt vilken skillnad vi har på vårt sätt att redovisa jämfört med de andra länderna. Men jag har en klar uppfattning om att skogen är en otrolig fördel för . Jag åkte helikopter och såg hur mycket skog vi har. Skogen växer också mer än vi tar ut, så har vi större och större skog. Vi tar inte ut tillräckligt med skog. Jag är övertygad om att skogen kommer att vara en viktig beståndsdel också i omställningen till en grön ekonomi, till en cirkulär ekonomi. I det är skogsägarna naturligtvis otroligt viktiga. Stora delar av skogen är ju privatägd, och det är klart att då måste man ha sådana villkor att man kan bruka skogen. Jag vet inte exakt vilka domstolsfall som ledamoten refererar till, men vi har i januariavtalet en skrivning om att stärka skogsägarnas ställning. Antalet asylsökande och integrationen 78 i (SD): presenterade sitt betänkande för regeringen. Det är en urvattnad historia som snarare kommer att öka volymerna av asylsökande än minska dem. I samband med detta meddelade migrationsministern att han är nöjd med dagens nivåer, så låt oss prata lite grann om siffror. har antalet asylsökande uppgått till över 20 000 . har delat ut 650 000 uppehållstillstånd, varav till asylrelaterad invandring. Det är i storleksordningen ett nytt . Vi i är tydliga: Ett nettominus inom asylmigration är ett måste. Det är glasklart. Min fråga är hur många asylsökande statsministern anser att kan ta emot som vi betalar av integrationsskulden och minskar kriminaliteten. 79 Statsminister (S): Vi arbetar just nu med lagstiftning. Efter den parlamentariska kommitténs arbete har vi nu fått ett betänkande på regeringens bord. Det ska processas och beredas i vanlig ordning så att vi ska ha ny lagstiftning på plats . Lagstiftningen kommer att bygga på möjligheten att söka asyl. Det är en internationell rätt som inte ens kommer ifrån. Den finns där, och jag menar att det är viktigt att människor som flyr för sina liv ska ha möjlighet att få sin asylansökan prövad. Den kommer också att bygga på ett antal andra delar när den här processen väl är över. Vi ska ha en långsiktigt hållbar migrationspolitik som står upp för internationell rätt men också ser till att vi tar emot så många som vi kan integrera. Det är det viktigaste. Människor ska i arbete, och barn ska gå i skolan. Då kan man bidra i samhället. Välfärden och det kommunala självstyret 80 (S): Det kommunala självstyret är en stabil och trygg grund i vårt svenska samhällsbygge. Under pågående pandemi har en del förespråkare för förstatligande av och regional verksamhet tagit tillfället i akt att lyfta fram sina synpunkter. Äldreomsorgen har varit i fokus, men också sjukvården och skolan har uppmärksammats. Utmaningar saknas självklart inte. Men vi ser att den parlamentariskt tillsatta , som gick på djupet i dessa frågor, pekar på samarbete som vägen framåt. Också frågan om sammanslagningar lyfts fram . Kommuner och Regioner kom med en rapport som betonar just det kommunala självstyrets roll i samhällsbygget. Den lokala folkliga förankringen är i detta fall i fokus. Jag vill ställa frågan till statsministern huruvida regeringen ämnar agera för att genom det kommunala självstyret långsiktigt säkerställa kommunernas möjligheter att hantera sina uppgifter framöver. 81 Statsminister (S): Jag menar att välfärden levereras bäst av dem som är nära. Jag tycker att det är en viktig princip som vi har. Sedan gäller det att ge den offentliga sektorn, vår gemensamma sektor, rätt förutsättningar att göra det med både resurser och annat. Jag vill också säga till alla medborgare att du har bra välfärd och får bra service oavsett var du bor. Där tror jag att vi behöver ha bättre styrning och bättre samarbete, också mellan de olika nivåerna i det offentliga . Vi ska se till att det finns resurser och att det finns utbildade människor, men vi ska också se till att vi har en lika bra nivå över hela landet. Det är bland annat det vi arbetar med , till exempel i sjukvården men också i skolan och på andra områden. Vi ska inte ha någon stor omorganisation här. Det är inte det som behövs, utan det är bättre styrning och resurser som behövs. 82 (M): har en grupp blivit så besviken och så sviken av en regering som människorna i det vi benämner som riskgrupper under pandemin. Regeringen har förhalat och fördröjt. Långt om länge fattades beslut om ekonomisk ersättning till dessa grupper, men när bedömningarna nu görs av får svårt sjuka människor avslag. Jag vill ge statsministern ett exempel. Jag vill understryka att frågan är godkänd av själv. Hon vill att jag ska ställa den till statsministern, för hennes egna möjligheter är små. jobbar i normala fall halvtid som förskollärare, men hon har en svår hjärtsjukdom som gör att hon hållit sig isolerad sedan pandemin bröt ut. Hon är extra känslig för virus, och hennes läkare har skrivit ett starkt intyg om att smitta skulle kunna innebära att hon inte överlever. sitter just nu och tittar på det här. Vad råder statsministern henne att göra? Och tänker statsministern ta initiativ, eller se till att ansvarig minister tar initiativ, till att göra en översyn av detta regelverk? 83 Statsminister (S): Många människor får speciella problem under en pandemi, exempelvis därför att man har en sjukdomsbild. Regeringen har, tillsammans med utskotten i , jobbat så snabbt det någonsin gått för att få fram regler kring en ersättning. Det visar sig att detta motsvarar att ta fram en ny socialförsäkring, helt enkelt. Dessvärre tar det , så jag förstår otåligheten. Om regelverket inte fungerar måste vi naturligtvis se över det igen. Det är meningen att det ska fungera som skydd för människor; det är därför vi har tagit fram det. Jag kan naturligtvis inte svara på hur det ser ut i det enskilda fallet, men vi måste följa detta noggrant. Vi gör ett skydd för att det ska fungera, och då måste vi också vara beredda att ompröva om det inte gör det. Återigen – exakt hur det är i detta fall kan jag inte uttala mig om, men det är meningen att vi ska ha ett skydd som människor känner sig trygga med. 84 (S): Vi har ett oerhört allvarligt samhällsproblem i , nämligen ökande klyftor. Att otryggheten i samhället har ökat i samma takt som klyftorna är inte en slump; det hänger ihop. Vi borde tala mer om grundproblemet och vad vi gör åt det och mindre om populistiska quickfixar. Regeringen har stärkt polisen med historiska resurser och skärpt straffen. Det är bra, och det är nödvändigt. Men för oss socialdemokrater är det viktigaste vi kan göra för att stärka tryggheten det långsiktiga arbetet för att minska klyftorna. Det arbetet börjar i klassrummet, ja redan i förskolan, med satsningar på likvärdigheten och jämlikheten, det vill säga varenda unges chans att nå sin fulla potential. Jag vill därför fråga statsministern hur regeringen tänker agera för att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i skolan. 85 Statsminister (S): Till att börja med delar jag helt analysen. Jämlikhet är bra för alla och för hela samhället. Därför ska vi naturligtvis sträva efter detta. Skolan är oerhört viktig. När man pratar med lärare, inte minst förskollärare, är de väldigt tydliga med att man kan tidigt kan se om en pojke eller en flicka kan komma att få problem. Det var därför vi redan förra mandatperioden såg till att föra till mer resurser till skolan. Fler ska vilja bli lärare, och då handlar det om villkoren. Det är därför löner och andra villkor ska förbättras för lärarna, och detta är påbörjat. Fler ska kunna bli lärare, och det är därför vi ökar antalet platser på lärarutbildningen så att man blir fler ute i skolan. Man är betydligt fler i skolan . Vi ska också ha likvärdighet, och det är därför vi har infört likvärdighetsbidraget. Det uppgår , om jag kommer ihåg rätt, till . Skolor som behöver mer resurser ska ha mer resurser. Skolan är A och O – den är själva grunden, och där ska vi satsa. 86 (M): Vi moderater har i vår kommande budget avsatt pengar för en ny folkräkning i hela landet för att motverka fusk och kriminalitet. Det är oacceptabelt att människor utsätts för brott på grund av att polisens resurser brister, som betalar ut bidrag till människor som inte ens bor i landet. Vi ser att det till och med kan handla om företrädare för andra länder. Brister i folkbokföringen gör vardagen svårare för hederliga människor, som kriminella kan dölja sina identiteter och begå brott mot våra välfärdssystem. En folkräkning har faktiskt inte gjorts på riktigt . Vi moderater anser att det är hög tid och väl investerade pengar att göra en ny folkräkning. Min fråga till statsministern blir: Anser statsministern också att en ny folkräkning verkligen behövs? Det var något otydligt i partiledardebatten. 87 Statsminister (S): Det är riktigt bra att har svängt. brukade vara emot folkräkning. Moderater uppmanade förut människor att riva folkräkningsblanketterna, för man ville inte ha någon. Men det är bra att vi nu alla inser behovet av att ha koll på vilka som bor i landet och var de bor. Jag tror inte – detta sa jag också till här i kammaren – att en sådan undersökning ska gå till exakt som för kanske , utan jag tror säkert att det går att göra på annat sätt. Jag tror också att vi ska tala med de ansvariga myndigheterna om vad som går att göra redan här och för att förbättra och säkerställa uppgifterna. Så ja, vi ska ha ordning och reda på vilka som bor i landet och var. Exakt hur vi ska göra detta tycker jag att vi ska fundera lite över så att vi gör det bästa. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. § 9 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:9 Tillfällig ändring i Första–Fjärde AP‑fondernas placeringsregler med anledning av covid-19 Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förkortas . COM(2020) 568 Förslag till och rådets förordning om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i och rådets direktiv /58/EG vad gäller användning av teknik hos leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet med anledning av prop. 2019/20:175 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion 2020/21:149 av m.fl. (M) 2020/21:158 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2019/20:176 En effektivare 2020/21:126 av m.fl. (C) 2020/21:127 av m.fl. (V) 2020/21:128 av m.fl. (M) 2020/21:147 av m.fl. (KD) 2020/21:157 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2019/20:179 Förskottsbetalning i vissa ärenden om utlämnande av allmän handling 2020/21:32 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2019/20:140 redogörelse för företag med statligt ägande 2020/21:86 av m.fl. (V) 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) 2020/21:146 av m.fl. (M) 2020/21:148 av m.fl. (KD) med anledning av skr. 2019/20:170 om statliga åtgärder för fler miljöbilar 2020/21:102 av m.fl. (SD) 2020/21:140 av m.fl. (M) 2020/21:144 av (C) med anledning av skr. 2019/20:177 om rutavdraget 2020/21:142 av Per Åsling m.fl. (C) § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:11 Inställda färjeturer av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:12 Månggiftens upphörande i av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:13 Månggiften i av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:14 Framtiden för inrikesflyget och flygplats av (C) till infrastrukturminister (S) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:50 Avrättningen av Navid Afkari av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:51 Deltagande i kriminella organisationer av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:52 Hatbrott mot kristna av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:53 Plastpåseskatten av (SD) till finansminister (S) 2020/21:54 Plastpåseskattens konsekvenser för föreningslivet av (M) till finansminister (S) 2020/21:55 Effekten av plastpåseskatt av (M) till finansminister (S) 2020/21:56 Utvisningsbeslut med verkställighetshinder av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:57 Statens medieråds samverkan med studieförbundet av i (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:58 Könsneutrala förskolor av (SD) till utbildningsminister (S) 2020/21:59 Uttalanden från palestinska företrädare om fredsavtal av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:60 Ökad arbetslöshet i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:61 Framtiden för av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:62 Avslag på ansökan om aktivitetsersättning av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:63 Statsrådets uttalanden av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:64 Den ökande kristofobin i av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:65 En ökning av unga konsumenter som ansöker om skuldsanering av (SD) till statsrådet (S) § 12 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:2076 Lagtolkningar som ger konsekvenser för besöksnäringen av (KD) till statsrådet (S) 2019/20:2108 Smittskyddsregler för fotboll och kultur av (M) till statsrådet (S) 2019/20:2113 Åtgärder mot brottsligheten av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:2109 Nykterhetskontroller under coronapandemin av (M) till statsrådet (S) 2019/20:2110 Öppenhet i statistik av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:2112 Statsrådets uttalanden av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:2111 och om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av (L) till statsrådet (S) 2019/20:2117 Nordstream II av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:2115 Vikten av kultur av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:2120 Kontroll av elbilar av (V) till infrastrukturminister (S) 2019/20:2119 Bristande trygghet i det svenska samhället av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:2122 Trolig förgiftning av rysk oppositionspolitiker av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:2118 arbetslöshetssiffror jämfört med övriga EU av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:2114 Statsbidrag till studieförbund med islamistkopplingar av i (SD) till utbildningsminister (S) 2019/20:2116 Kulturbranschen – en miljardindustri av (S) till näringsminister (S) 2019/20:2137 Förbud mot kemiska stridsmedel av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:2134 Ökad tillgång till organ av (SD) till socialminister (S) 2019/20:2133 Begränsning av tillgång till mobil och dator på Sis-institutioner av (M) till socialminister (S) 2019/20:2138 Skrivelsen om internationella militära samarbeten av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:2125 Nämndemännens arvode och övriga villkor av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:2127 Skärpning av knivlagen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:2139 Regeringskontakter med public service-bolagen av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:2135 Ökad tillgång till blod av (SD) till socialminister (S) 2019/20:2126 Skärpta straff för rattfylleri av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:2129 Lönekartläggning av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:2132 Svensk yttrandefrihet på tillbakagång av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:2136 Krav på ursprungsmärkning hos restauranger av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:2123 Antisemitism i av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:2131 Hantering av vårdskulden av (SD) till socialminister (S) 2019/20:2124 Situationen på av (KD) till utrikesminister (S) 2019/20:2128 Ny enhet för unga hos av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:18 Kosovo av (KD) till utrikesminister (S) 2019/20:2121 Utvecklingen i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:16 islamistiska utveckling av (L) till utrikesminister (S) 2020/21:21 Folkräkning av Boriana (M) till finansminister (S) 2020/21:14 Minskad sysselsättning av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2 Kommande Syrienstrategi av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:8 Avgift på icke återvunna plastförpackningar av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:6 Tillväxt av släktbaserade kriminella nätverk av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:2144 Väntetid för att få tillstånd för kamerabevakning av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:3 Trafikdispenser av (C) till infrastrukturminister (S) 2019/20:2143 Bristande integration och gängkriminalitet av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:9 Avgift på icke återvunna plastförpackningar av (M) till finansminister (S) 2020/21:20 följder för ungdomsvården av (M) till socialminister (S) 2020/21:1 Småföretagares bokförings- och deklarationsmöjligheter av (SD) till finansminister (S) 2019/20:2141 Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn av (M) till statsrådet (S) 2019/20:2140 Straffrabatt för utvisningsdömda av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:5 Lagen om eget boende av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:11 Dubbelbeskattning av nordiska medborgare av (KD) till finansminister (S) 2020/21:13 EU:s förslag om blyförbud av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:2142 Hatbrott mot svenskar