prot · H70999 · 2020-04-02 00:00:00 — har allt fler människor i landet börjat hamstra, och det gäller inte bara toalettpapper utan även medicin och läkemedel som människor har hämtat ut i stora mängder. uppmanades därför apotek och detaljhandel att hjälpa till. Uppmaningen då var ett initiativ för att motverka hamstringseffekter och säkerställa att alla medborgare har tillgång till de receptfria läkemedel som de behöver. Så sent som i går, , kom ett nytt beslut från regeringen att apoteken inte får lämna ut en större mängd läkemedel än den mängd som patienten behöver för en tremånadersperiod. Vi har inte brist på läkemedel , men om alla hämtar ut sin årsförbrukning blir det tomt på hyllorna på apoteken. Om alla däremot hämtar ut läkemedel i taget hinner lagren fyllas på. Läkemedels- och apoteksfrågan har, som sagt, blivit en högst aktuell fråga. Tillgången till läkemedel och hur vi säkrar landets beredskap, hur vi skapar buffertar i det globala just in time-systemet med omsättningslager hos tillverkare, importörer, regionerna och och hur vi utvecklar den lagringsskyldighet som vissa myndigheter har finns det all anledning att återkomma till efter att vi har tagit oss ur coronakrisen. Kopplat till att vi i samhället på allvar har börjat tala om och fundera över läkemedelsbristen kommer jag osökt att tänka på hur vi hanterar de läkemedel som vi faktiskt har. Ett problem inom sjukvården är att fullt funktionella läkemedel, som skulle kunna användas på andra vårdinrättningar, måste kasseras. Verksamheter som står med stora läkemedelsförråd kan ibland bli tvungna att kassera en mängd läkemedel som har passerat bästföredatum. Att en så stor mängd läkemedel går till spillo runt om i landet är ohållbart. Läkemedel som har hanterats inom en sluten distributionskedja bör därför kunna returneras, förutsatt att det går att göra på ett patientsäkert och administrativt genomförbart sätt. Jag tror att apoteken kommer att spela en än större roll inom framtidens vård och omsorg, inte minst med tanke på den omställning mot nära vård som vi är mitt i och som vi kommer att se mer av. Att vi ska ha en tillgänglig och jämlik vård i hela landet är nog något som de flesta partier i denna kammare är överens om. Men när det gäller hur vägen dit ska se ut skiljer vi oss åt en del. Om vi funderar över hur apoteksstrukturen ser ut i landet kan vi konstatera att de finns över hela landet, och ofta långt ute på landsbygden och i glesbygden. Apoteken är verkligen en resurs som vi skulle kunna utveckla än mer. Den utveckling som vi har kunnat se på vissa apotek, där man tar emot patienter hos en sjuksköterska, som i sin tur har en uppkoppling och kontakt med en läkare via länk, är en fantastisk utveckling som jag och gärna ser mer av. Det är en service och en vårdform som skulle kunna vara ett fantastiskt komplement och en avlastning till den vanliga vården, inte minst på landsbygden. Inom all hälso- och sjukvård utvecklar vi de digitala tjänsterna i snabb takt. Inte minst nu under krisen ser vi att utvecklingen av de digitala vårdtjänsterna, där man till och med kan träffa sin specialistläkare via en digital app eller en digital tjänst, har gått mycket snabbt. En mer digitaliserad vård, där apoteken är en viktig del, kan frigöra välfärdsresurser, öka förståelsen för människors hälsobehov och skapa mer likvärdighet i hela landet. Därför behöver vi säkerställa att vår lagstiftning är anpassad efter denna nya verklighet och att samhällets infrastruktur klarar av att allt fler och viktiga apoteks- och vårdtjänster kommer att utföras över internet. Det finns framför allt två delar inom apotek och läkemedel som självklart borde vara digitala. Den första handlar om e-recept. En stor del av de bedrägerier som sker med recept sker med de fysiska gula receptlapparna – de som vi har fått i handen. I de allra flesta fall finns det möjlighet att gå över helt till ett digitalt system för hantering av recept. Därför borde regeringen utreda detta. Den andra delen handlar om att kunna ha en farmaceut digitalt på distans. går det att ringa en läkare på distans och få en diagnos, men det går inte att expediera ett läkemedel lokalt med en farmaceut på distans. Lagar och föreskrifter utgår från fysiska apotek och inte en digitaliserad värld med nya möjligheter. Lagen kräver att den som ska bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument ska ha lokalen bemannad med en eller flera farmaceuter under öppethållandet. Om vi spanar lite framåt är jag rädd för att många apotek tvingas stänga eftersom en stor andel av farmaceuterna kommer att gå i pension och det kommer att bli ett bristyrke. Oavsett om vi gör satsningar för att fler ska utbilda sig kommer vi inte att klara utmaningen, eftersom utbildningen till farmaceut är mycket lång. Därför måste vi tänka nytt och öppna upp för nya vägar. Även föreskrifter är ett hinder för ett fullt utnyttjande av digitaliseringens möjligheter. Enligt min mening bör relevant lagstiftning ses över för att främja möjligheten att öppethålla apotek med farmaceut på distans. Därför yrkar jag bifall till reservation 13, men jag står naturligtvis bakom även övriga reservationer. 25 (V): I tog man ett mycket viktigt steg 2009 genom att avreglera hela läkemedelsbranschen och apoteken och kommersialisera apoteken – den stora avregleringen. Det var ett lyft specifikt för de privata apotekskedjorna, och de stora kedjorna har utvecklat oligarkier. hade också tagit bort beredskapslagren. Det var som hade ansvaret att ha lager. Jag kommer att tala om detta . behöver vi bygga upp detta igen, vill jag säga i dessa coronatider – stora svenska statliga och nationella lager med mediciner, skyddsutrustning och vaccin. Det är en absolut nödvändighet. Jag och mitt parti tillhör dem som helst vill se att infrastrukturen i hälso- och sjukvård är offentlig och ägs av oss alla, inte av de privata intressena. fanns det närmare 380 läkemedel på lista över restnoterade läkemedel, alltså läkemedel som man inte kunde få tag på. Det var exempelvis läkemedel för mycket allvarliga diagnoser. Den internationella trenden är att ett fåtal privata och vinstsyftande företag alltmer styr tillgången till och framställningen av läkemedel. Det innebär förstås ökade risker med både tillgång och överkonsumtion av läkemedel på grund av vinstjakt. Vi kan se exempelvis opiatkatastrofen i utifrån hur man har jobbat i läkemedelsbranschen där. Ett nytt begrepp har vi alla lärt oss , nämligen just in time – smal produktion, inte lager. Det leder till att exempelvis skyddsutrustning och viktiga mediciner inte finns lagrade. Minskade lager skapar risker också i ett normalläge. har tittat på detta. skrev man så här: ”I den nationella risk- och förmågebedömningen ansåg MSB att är fortsatt beroende av import av läkemedel. inhemska produktion av läkemedel är liten och inga vacciner produceras nationellt. har apotek, sjukhus och grossister minskat sin lagerhållning.” Hur bra blev det? Systemet för läkemedelstillverkning i och i andra länder med bristande krav på lagerhållning skapar risksituationer för tusentals människor. Vi anser att apoteksbranschen som kollektiv ska ges skyldighet just när det gäller lagerhållning. Vissa apotek är små och får ibland förfrågningar om ovanliga läkemedel. Det är därför rimligt att apotek som kollektiv tar detta ansvar, kanske inom koncerner eller mellan olika apotek. bör också ges i uppdrag att utforma regelverk för detta. I det ingår att skapa säkra system för snabb leverans av läkemedel som inte kan anstå. finns det inget samlat ansvar för tillgängligheten till läkemedel. samlar in information och följer utvecklingen. Det skulle behövas en central aktör och en tydlig ansvarsfördelning gällande vem som ska göra vad. De som förskriver och expedierar läkemedel måste ha full koll på vad som finns tillgängligt, men det måste också finnas en myndighet som har kunskaper om allt från tillgänglighet från producenters sida till den som är i behov av läkemedel. har stor kunskap om läget inom läkemedelshanteringen och är bäst lämpat att ta det övergripande ansvaret. Vi tycker att bör ges ansvaret för en nationell lista över restnoterade läkemedel med flöden från apotek, läkemedelsföretag och hälso- och sjukvården. Jag yrkar därför bifall till reservation 8. skriver i sin granskning att ansvaret för totalförsvarets läkemedelsförsörjning ålades fram till kommersialiseringen 2009 och därefter överflyttades till marknaden, det vill säga till ingen alls. Det går inte att släppa ett sådant centralt uppdrag vind för våg. Det måste finnas ett statligt ansvar för totalförsvarets läkemedelsförsörjning. Vid nationella och internationella kriser måste det finnas tillgång till läkemedel som inte kan anstå. Detta måste vi fundera på för framtiden. 26 (L): Vi behöver många förbättringar, skulle jag säga, när det gäller läkemedelsanvändning i . Vi måste ta bättre hänsyn till miljön när vi godkänner, när vi bedömer vad som ska vara receptfritt och när vi upphandlar våra läkemedel. Vi behöver se till att läkemedelsanvändningen är trygg, jämlik och säker. Det ska inte spela någon roll var man bor. Det ska inte heller spela någon roll vilken sjukdom man drabbas av eller hur vanlig eller ovanlig den är. Vi behöver kunskap och god uppföljning. Vi behöver också en större roll för apoteken i svensk hälso- och sjukvård; de kan göra mer. I kampen mot det nya coronaviruset påminns vi inte minst om hur sårbara vi människor är, hur sårbar vår läkemedelsförsörjning är, fru talman, och hur otroligt viktigt det är att vänta sig det oväntade. Men det gör vi inte . Vi väntar oss inte det oväntade. Sjukvården är inte . Vi har inte de lager vi så väl hade behövt , vare sig på intensivvården, på infektionsavdelningar eller på andra håll. Inom vissa områden kan detta komma att bli akut. rapporterade om riskerna med att saknar lager av livsviktiga mediciner. Myndigheter och experter har varnat för att vi inte har råd att chansa med detta. Vi behöver dessa lager – så enkelt är det. Därför väckte vi liberaler en riksdagsmotion om beredskap när det gäller läkemedel. Detta förslag bygger på modell och på forskning från om hur läkemedelsförsörjningen kan tryggas i vardagen och – naturligtvis – inte minst vid kriser, oavsett vad en sådan kris kan bero på och oavsett om det rör sig om höjd beredskap, krig eller en ovanligt pressad vardag. Vi visste inte då att covid-19 skulle lamslå i stort sett hela vår planet, men ser vi mycket tydligt och alldeles för snabbt hur viktig denna lagerhållning och beredskap hade varit om vi hade haft den. Jag yrkar bifall, fru talman, till vår reservation 9 under punkt 8 om just läkemedelslager och om stärkt arbete mot läkemedelsbrist. Visst – lager kostar pengar. Så är det ju. Men det också kostsamt, inte minst i hälsa och liv, fru talman, att inte vara beredd. I privatlivet kan det vara billigare att låta bli att teckna hemförsäkring – tills något händer. Precis så är det också för vårt gemensamma. Frågan riskerar nu att ställas på sin spets. De enorma utmaningar som svensk sjukvård och inte minst sköra äldre ställs inför innebär att vi inte har råd att vänta ytterligare ett riksdagsår på ett ja till livsviktiga vätskor, substanser och intensivvårdsbehandlingar. Vi behöver detta läkemedelslager. Arbetet behöver inledas för att läkemedelstillgången ska säkras i hela landet, med början , under hela denna pandemi och vad som än händer oss, vårt land och de människor som bor här . 27 (S): Att vi får de mediciner vi behöver och att sjukvården har tillgång till de mediciner som behövs för behandling tar vi för givet. Men som många har nämnt i talarstolen här blir restnoteringar tyvärr allt vanligare. Restnoteringar betyder helt enkelt att det läkemedel man ska ha inte finns tillgängligt. I ljuset av den pågående pandemin av covid-19, då hela det globala systemet pressas, blir tillgången på läkemedel ännu svårare och viktigare, som hela världen suktar efter läkemedelstillgång och vaccinationer. I som denna känns det ännu viktigare att stå här och diskutera läkemedelsfrågor. Vi ser vikten av att kunna garantera att våra medborgare får mediciner mot sin sjukdom. Det är nu som samhällets krishantering och beredskap synas och testas i minsta detalj. Men utsåg regeringen en särskild utredare som skulle se över hälso- och sjukvårdens beredskap för allvarliga händelser i fredstid och vid höjd beredskap. gav regeringen ytterligare ett uppdrag. Det gällde att se över, överväga och analysera nödvändiga åtgärder för att förebygga och hantera situationer som uppkommer vid brist på hälso- och sjukvårdsmaterial och läkemedel. Det finns all anledning att återkomma till denna fråga efter pandemin, fru talman. blir man imponerad av de åtgärder som vidtas och av hur hela mobiliserar. Det visar än en gång att är som bäst när vi samarbetar. Låt mig återkomma till det allvarliga problemet med läkemedelsbristen, som har uppmärksammats av samtliga partier i kammaren . Det är en trend som tyvärr blir allt vanligare, och det är ett globalt problem. Utvecklingen beror framför allt på minskade marginaler i alla led. Detta gör att sårbarheten i systemet har blivit större. Läkemedelsförsörjningen är ett komplicerat system. Logistikkedjan går från tillverkning till lagerhållning och administration av läkemedel. I ett marknadsdrivet system är vinstmaximering ett honnörsord. Men jag tror att vi är många som har varit kritiska och att ännu fler har blivit kritiska till ett sådant system för samhällsviktiga funktioner. Sedan har naturligtvis omregleringen av apoteksmarknaden spelat en roll. Naturligtvis har tillgängligheten till apotek i många delar av landet blivit bättre, men samordningen av läkemedel och lagerhållning har blivit sämre. Det som bekymrar mig och många andra är koncentrationen av läkemedelstillverkningen, som i huvudsak sker i . Det är svårt som enskild nation att påverka världsmarknaden. Men kommer att fortsätta lyfta fram behovet av insatser riktade mot de bakomliggande orsakerna på EU-nivå men även på global nivå. beslutade regeringen om ett uppdrag till om förbättrad information angående nationell tillgång till läkemedel. Men även läkemedelsbolagen och apotekskedjorna jobbar nu hårt och har tagit till sig frågorna för att bidra med sin del. Även på EU-nivå har påbörjat ett arbete när det gäller läkemedelsbristen i EU:s medlemsstater. Det pågår fortfarande ett arbete i med att identifiera och analysera ytterligare åtgärder och framför allt att ta fram åtgärder för att hantera framtida brister, som också är ett viktigt område i den nationella läkemedelsstrategin. Det pågående arbetet med kartläggningar och utredningar förväntas bidra till ökad kunskap om problemen och bättre möjligheter att vidta adekvata åtgärder. Jag är glad att vi är ett enigt utskott som står bakom att vi måste lösa situationen med restnoteringarna. Införandet av en nationell läkemedelslista är jätteviktigt, och jag tror att vi allihop väntar på att det ska bli klart. Läkemedelslistan kommer att bidra till ökad patientsäkerhet, men den kommer också att bidra till ökad kvalitet. Sedan får man naturligtvis koppla arbetet med listan till integritetsfrågor och juridik, men det är klart att den kommer att ge helt andra verktyg. Regeringen tillsatte en läkemedelsutredning – betänkandet kom – som har sett över hur finansieringen av läkemedel ska se ut framöver, vilka som ska få tillgång till läkemedlen och hur mycket de ska kosta. Den ekonomiska delen här är jätteviktig, och jag vill betona att vi socialdemokrater tycker att alla som bor i vårt avlånga land ska få tillgång till de läkemedel som man behöver. Avslutningsvis, fru talman, vill jag nämna den pågående enorma kraftsamling som satts igång inom läkemedelsbranscher och stater för att så snabbt som möjligt få fram effektiva behandlingar mot covid-19 och, på , vaccin mot coronaviruset. Man blir väldigt imponerad av det pågående arbetet och det globala samarbetet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsminister (S) skulle lämna en återrapport från ett informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer § 9 Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer 28 Statsminister (S): Det hölls alltså en videokonferens mellan EU:s stats- och regeringschefer , och det var den tredje konferensen av detta slag med anledning av coronakrisen. Dagordningen för mötet utgick från fem punkter:  säkra tillgång till medicinteknisk utrustning  hantera socioekonomiska konsekvenser  bistå medborgare som har strandsatts i länder utanför EU. Mötet inleddes med att talmannen i , , lyfte fram EU-samarbetets betydelse för att bekämpa coronakrisen och att krisen inte får leda till att EU överger sina långsiktiga politiska prioriteringar. Här nämndes särskilt . Kommissionens ordförande von der Leyen redogjorde för några av de åtgärder som har vidtagits. Hon betonade vikten av att den inre marknaden fungerar så bra som möjligt under rådande omständigheter. Här pekade hon särskilt på att de exportstopp som vissa länder har infört måste avlägsnas. Både talmannen och kommissionens ordförande lyfte också fram den kommande långtidsbudgetens roll som en del av svaret på krisen. Även Europeiska ordförande och ordförande gavs tillfälle att ge sin bild av läget. Därefter följde en bordsrunda som koncentrerades på den inre marknadens funktion allmänt och lite specifikt på medicintekniska produkter samt på de socioekonomiska konsekvenserna . Jag och flera andra framhöll hur viktigt det är att ta fram en strategi för vägen ut ur krisen när den dagen kommer så att vi kan komma tillbaka till en normalt fungerande ekonomi. Diskussionen visade med all tydlighet hur allvarlig situationen är i , även om länder befinner sig i olika skeden och vissa länder har drabbats hårdare än andra. Från flera håll framhölls att vi nu befinner oss i den värsta krisen sedan slutet av . Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Vad gäller de mer omedelbara ekonomiska åtgärderna kokade diskussionen ned till två huvudfrågor, dels om så kallade coronaobligationer, dels om hur krisstöd från den europeiska stabilitetsmekanismen, ESM, ska konstrueras. Trots en lång och hård diskussion saknades förutsättningar att lösa dessa frågor vid mötet. I stället blev lösningen att ge i uppdrag att leverera några ytterligare förslag för att möta coronakrisen. ska i detta arbete ta hänsyn till att den kris som nu genomgår saknar motstycke och att den drabbar alla EU-länder. Kommissionens ordförande ska nu ta fram en vägkarta och en handlingsplan i samråd med Europeiska rådets ordförande och andra berörda institutioner, framför allt . I slutet av mötet redogjorde EU:s utrikeschef, , för den senaste tidens kontakter med . Inga överenskommelser skedde i denna del utöver den allmänna text som finns i uttalandet. återkommer till denna fråga. Detta avslutar mina kommentarer med anledning av förra veckans möte. Innan frågestunden tar vid ska jag säga några ord om läget i . Den kris vi genomgår kommer att ta tid. Vi talar inte om veckor utan . Det är först och främst en kris för liv och hälsa, men den ger också allvarliga effekter på svensk ekonomi och arbetsmarknad. De kommande veckorna kommer att vara en prövning för hela vårt land. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 10 Statsministerns frågestund Kontroll av utländska direktinvesteringar 29 (M): gäller det att hålla två tankar i huvudet . Den ena uppgiften är att stärka svensk sjukvård, begränsa smittspridning och skydda riskgrupper. Den andra uppgiften är att rädda ekonomin undan en fullständig krasch. har därför föreslagit större direkta stöd till hotade företag och bred provtagning för att så snart som bara är möjligt kunna återstarta den svenska ekonomin. Men vi måste också skydda vitala svenska intressen som kan hotas i coronakrisens spår. Under och efter kan svenska företag stå inför akuta lönsamhetsproblem, låga värderingar och en svag svensk krona. Många företag kommer att vara beroende av nytt kapital för att klara krisen. Utländska investeringar i svenska företag har varit och kommer att vara viktiga för att skapa arbetstillfällen och stärka svensk konkurrenskraft i en global ekonomi. Men just nu befinner sig en liten och öppen ekonomi i ett mycket sårbart läge, och vi kan inte vara naiva. har ännu inget regelverk för att granska och ytterst stoppa utländska direktinvesteringar som skulle kunna hota nationella svenska intressen. Det kan handla om infrastruktur och energi. Det kan också handla om att statsägda företag i centralstyrda länder vill köpa upp teknikföretag i framkant. Frågan väcktes från början av EU . Än så länge finns bara en svensk utredning, och den ska inte vara klar förrän . Detta räcker inte. En temporär granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar skulle behövas omgående. Mot bakgrund av detta frågar jag statsministern: Hur ser regeringen på dessa risker? Vilka åtgärder är ni beredda att vidta i närtid för att skydda svenska intressen? 30 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen att det är dessa två huvudspår som gäller. Vi måste begränsa smittspridningen och se till att sjukvården får resurser samt göra så gott vi kan för att rädda så många jobb och företag som det någonsin går. Vi kommer inte att kunna rädda alla, men vi måste alla hjälpas åt för att lindra effekterna. Det finns några saker till i strategin som är viktiga. Det handlar bland annat om att säkra den samhällskritiska verksamheten, att dämpa oron så gott vi kan och att hjälpas åt att få ut information. Mycket behöver göras här och , men det är helt korrekt att vi även måste tänka på nästa fas och nästa steg. Hur får vi igång ekonomin när kommer? Vi är inte där ännu, och därför måste vi både lägga resurser här och och tänka att det kommer efter detta. I detta ingår givetvis också viktiga svenska intressen. Därför har vi inlett ett lagstiftningsarbete, och då måste vi börja med en utredning. I spåren av den säkerhetsstrategi som regeringen beslutade utvecklas arbetet på en rad områden, och ett av dem är precis detta: Hur ser vi till att skydda vitala svenska intressen? Det är viktigt att identifiera vilka dessa viktiga intressen är så att vi kan få en bred överenskommelse om vad som ska skyddas, vad som är nummer ett och så vidare. Sedan behöver vi få en lagstiftning på plats. Parallellt har EU, precis som påpekade, ett arbete igång med detta, och implementeringen av denna EU-lagstiftning, som vi precis har fått tillbaka, pågår. Det är ute på remiss så att vi kan göra något snabbare än 2021, då hela utredningen är klar. Remissarbetet pågår, och när vi får in det kommer vi att skynda på behandlingen så mycket det någonsin går. 31 (M): Jag uppskattar att vi ser samma problem i detta. Bara så att jag förstår saken rätt: Betyder detta att regeringen är beredd att tidigare än utredningens slutdatum föregripa denna fråga så att vi kan få en mekanism, antingen en temporär eller en definitiv, på plats i närtid så att det i princip direkt efter coronakrisens omedelbara förlopp finns ett regelverk som gör att vi inte står väldigt sårbara inför detta? Om så inte är fallet skulle jag rekommendera att man använder de existerande lagmöjligheter som finns och breddar dessa en smula. En variant är att använda lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. skulle kunna få ett bredare ansvarsområde. Det finns flera förslag som cirkulerar. Ser statsministern någon möjlighet att få en permanent lagstiftning på plats redan i slutet av detta år? 32 Statsminister (S): Det jag refererade till är den lagstiftning som EU har på detta område. Den måste implementeras i varje land, och därför har vi låtit utredningen arbeta. får vi tillbaka ett förslag som remitteras. Så måste beredningsgången vara.