prot · H70957 · 2020-01-14 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen verkar för att ge stöd till ryska civilsamhällesorganisationer, huruvida regeringen kommer att kräva att respekterar människorättsförsvarares rättigheter att ansöka om och få finansiering och om ska engagera sig för dem som forskar om stalinismens brott och utsätts av förföljelse av den ryska regimen. för en tydlig och principfast politik gentemot och kommer att fortsätta att regelmässigt ta upp kränkningar av mänskliga rättigheter i internationella forum såsom – – och . Vi är och kommer att fortsätta vara en drivande aktör i EU för att respekten för mänskliga rättigheter ska förbli en given beståndsdel i utformningen av relationen till och ställer oss bakom de fem vägledande principerna för EU:s relation till , där kontakter och stöd till det ryska civilsamhället utgör viktiga delkomponenter. ger även ett omfattande bilateralt stöd till det ryska civilsamhället. En stor del av stödet riktas till organisationer som verkar för mänskliga rättigheter. Ett delsyfte är att stärka kapaciteten hos relevanta aktörer att förse den ryska allmänheten med oberoende information och öka kunskapen om de mänskliga rättigheterna. En del av detta arbete är att kartlägga och informera om stalinismens brott. När jag besökte träffade jag representanter från civilsamhället, inklusive organisationen , som bland annat arbetar med forskning om den politiska repression som ägde rum i under Stalintiden. antar regeringen en ny strategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i för perioden –2024. Strategin beräknas omfatta för hela perioden. Samarbetet med inom ramen för denna strategi ska främja en demokratisk utveckling i landet och bidra till stärkt yttrandefrihet och ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Oppositionella i verkar under svåra förhållanden, och det är viktigt att omvärlden visar dem sitt stöd. Vi fortsätter att uppmana ryska företrädare att garantera sina invånare rättigheter i enlighet med egen konstitution och folkrättsliga åtaganden. Det understryker vikten av ett rättsväsen som agerar professionellt och självständigt och åtnjuter förtroende hos sina medborgare. 57 (V): Tack, utrikesminister , för svaret! Sedan återtog presidentposten har antagit flera lagar som inskränker civilsamhällets möjligheter att verka fritt. Den mest kända är nog den så kallade agentlagen, som tvingar opinionsbildande organisationer med finansiering från utlandet att registrera sig som utländska agenter. Det innebär att de får en officiell stämpel med mycket negativ klang – i praktiken likställs de med spioner. har agentlagen i första hand tillämpats mot organisationer som verkar för att stärka respekten för mänskliga rättigheter. I en annan lagändring har omfattningen av begreppet ”landsförräderi” breddats. All verksamhet som av myndigheterna bedöms vara riktad mot säkerhet kan utgöra grund för åtal. Dessa två lagar innebär brott mot såväl som flera FN-resolutioner vilka garanterar föreningsfriheten och slår fast rätten för människorättsförsvarare att söka utländsk finansiering utan att drabbas av repressalier eller diskriminering. Även demonstrationsfriheten är kraftigt inskränkt, vilket gör det svårt för folket att komma ut och visa sina åsikter. är ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig regimen eller som inte passar in i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, feminister, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer, främst mot , , och länderna i . är det många, framför allt från högerkanten, som ropat att ryssen kommer för att på så sätt få till större satsningar på ökad militarisering. Vi i menar att det bästa sättet att öka säkerheten i omvärlden är att arbeta för fria länder där människor får utvecklas till dem de vill vara. Därför valde , och jag att göra ett studiebesök i för att träffa civilsamhällesorganisationer som på olika sätt arbetar med mänskliga rättigheter. Vi besökte även – ett av få fria medier som finns kvar i – där den internationellt erkända journalisten arbetade tills hon mördades 2006. Samtliga organisationer, oavsett inriktning, vittnade om svårigheterna med att verka i dagens . visar det ryska folket tydligt att man inte är nöjd med det samhälle man lever i, då aktivismen ökar. Fler väljer att engagera sig. Då måste vi stötta dessa organisationer som vill verka för ett fritt och demokratiskt . Det är vårt bästa skydd för att skapa en säker omvärld. Det var därför jag ville få svar på huruvida utrikesminister avser att verka för att ska ge ökat stöd till ryska civilsamhällesorganisationer när dessa tvingas verka under ett mycket hårdare tryck. Visst är det bra att regeringen ökar anslaget till i sin nya strategi. Det blir ca . Men gav 100 miljoner , och är behoven än mer skriande. Vi i ökar stödet till ryska MR-försvarare i vår budgetmotion för . Regeringen gör en annan prioritering. Men hur kommer utrikesminister att agera , i kommande budgetar? Och även om uppmaningar är bra undrar jag om ministern kommer att verka på fler sätt i kraven att ska respektera människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering enligt internationella konventioner. 58 (KD): Till att börja med vill jag tacka utrikesministern för det svar som getts, och jag vill även tacka min kollega för att hon väckt denna interpellation. var det exakt utsågs till president i . klev av scenen, och efter denne pionjär visste vi inte riktigt vad som skulle komma. Ridån går ned för det demokratiska experimentet i . Ja, fru talman, jag dristar mig till att kalla det för just ett experiment. Ty demokratin är alltid ett försök som aldrig blir mer än vad den tillåts bli. Den ryska utvecklingen är mer än tragisk. Vi har redan belyst en del i den här debatten, men vi har inte nämnt de försvårande omständigheter som flera trossamfund nu lever under. Tillåt mig att ge en exposé med uppgifter från det norsk-dansk-svenska initiativet Forum 18, som i sitt namn utgår från artikel 18 i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. I just denna artikel garanteras religionsfriheten. Tyvärr kan inte garantera sina medborgare denna mänskliga rättighet. Den ryska teologiska lärosäte förlorade sina rättigheter . fick de ryska baptisterna sitt teologiska seminarium i suspenderat och förbjöds att ta emot nya studenter. klargjordes i staden , från , att den lokala pingstkyrkan skulle rivas, trots att medlemmarna använt kyrkan som mötesplats och att församlingen fick sig marken tilldelad . Myndigheterna förklarade att församlingen måste betala för förstörelsen av sin egen kyrka. Detta är några exempel på hur de ryska myndigheterna slår mot två trossamfund som är traditionellt starka i vårt eget land och verkligen en del av det svenska civilsamhället. Men den ryska överheten slår inte endast mot en specifik grupp troende. Flera trossamfund har mött hinder när de har ansökt om att få bygga en ny tillbedjanslokal. Såväl muslimer och buddister som anhängare av Hare vittnar om hur de har nekats laglig rätt till mark eller fått bygglov indraget då de påbörjat byggarbetet. användes bulldozrar för att riva en moské i staden i , bara på andra sidan . Men i märker vi inte bara hinder för att få samlas i en lokal utan också den beryktade antimissionärslagen, som förbjuder troende att offentligt tala om sin tro. Trossamfund är en naturlig del av civilsamhället. Vi vet det av egen erfarenhet i . I propositionen 2009/10:55 En politik för det civila samhället står det så här: ”En tradition av demokratiska mötesformer utvecklades, som spreds från frikyrko- och nykterhetsrörelserna till arbetarrörelsen.” Så såg det ut i vårt land, men det ryska folket har inte fått uppleva detta. existerade fortfarande , som vilade på det tsarryska enväldet. Demokrati tar tid att växa fram. Jag skulle vilja att utrikesministern svarar på hur vill stödja trossamfunden i när de tvingas verka under ett allt hårdare tryck. 59 Utrikesminister (S): Tack, och för att ni tar upp dessa viktiga frågor om läget i . UD:s rapport om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i ger en tydlig bild av hur vi ser på utvecklingen i landet. Vi följer den inrikespolitiska utvecklingen i nära och är väl medvetna om hur det demokratiska utrymmet i landet krymper, som det civila samhället ställs under allt större press. Det gäller också trossamfunden. Upptakten till regionalvalen var ännu ett exempel på hur oppositionspolitiker nekas möjlighet att kandidera och hur folkliga missnöjesyttringar bemöts med massingripande och övervåld från polisen. Jag kritiserade själv offentligt de polisräder som ägde rum mot oppositionella runt om i efter valen och har med stor oro noterat den senaste utvecklingen, där ryska och utländska människorättsorganisationer tvingats upphöra med sitt arbete. Lagstiftningen om utländska agenter, som tog upp, har också vidgats till att omfatta individer och inte bara organisationer. Det kommer att avskräcka ännu fler från journalistisk granskning av makthavare, vilket är en omistlig komponent för varje demokratiskt samhälle. för en tydlig och principfast politik gentemot , där vi i våra bilaterala kontakter konsekvent uppmanar dem att garantera sina invånares rättigheter i enlighet med egen konstitution och internationella åtaganden. I vår konstateras det svart på vitt att inte kan anses vara en fungerande rättsstat. Vi ger ett omfattande bilateralt stöd till det ryska civilsamhället. antar regeringen en ny strategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i för perioden –2024. Den omfattar , vilket är . Samarbetet med inom ramen för denna strategi ska främja demokratisk utveckling i landet och bidra till stärkt yttrandefrihet och ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Vi deltar aktivt i de forum där demokrati och mänskliga rättigheter i diskuteras, inklusive . Vi ger också konkret stöd till en rad olika organisationer. Vi vill stärka kapaciteten hos civilsamhället och andra relevanta aktörer och värna om rättsstatens principer och ökad förståelse för detta bland den ryska allmänheten. Vi vill stärka kapaciteten hos civilsamhället och oberoende medier, förse allmänheten med oberoende information och öka kunskapen om medborgerliga och politiska rättigheter. Vi vill också stärka kapaciteten hos civilsamhället och andra relevanta aktörer och verka mot diskriminering och för jämställdhet. Vi vill ha en ökad förståelse för värdet av likabehandling bland allmänheten. Redan under min som utrikesminister fick jag tillfälle att i Reykjavík och möta nordiska och baltiska kollegor och bland annat beröra våra välkända och oförändrade positioner gällande MR-situationen i . Vi framför också regelbundet våra synpunkter i internationella forum, såsom och . 60 (V): Tack, , som även lyfte religionsfriheten, som ju också är under Putins alltmer hårda tryck! Ja, det ska bli väldigt intressant att följa upp detta och se om regeringen verkligen kommer att lägga kraft på att öka tryggheten för folk i omvärlden eller om man kommer att följa högerns domedagsprofetior genom ökad militarisering. En av platserna som vi besökte under vår Rysslandsresa var Sandarmokh, en plats med massgravar för dem som föll offer för stalinismens terror. En av dem som ligger där är min morfars bror . Släkten trodde att han hade försökt åka till med ett skepp som sedan skulle ha förlist, och därmed trodde släkten att han var död. Men det visade sig att han hade åkt från det fattiga norra till för att arbeta i skogen. I hann gifta sig och få två barn innan han ansågs vara emot stalinismen och dömdes till döden genom nackskott. Min släkt hade inte fått veta att faktiskt åkt till eller att han fått barn om inte den ryske historikern, forskaren och MR-aktivisten forskat i de dokument som finns kvar. Tack vare Dmitrijevs arbete kunde jag få träffa barnbarn och barnbarnsbarn i . Dessvärre har Dmitrijev drabbats av en annan strategi som den ryska regimen använder i försöken att kväva oppositionen och människorättsförsvararnas kamp, och den strategin är falska anklagelser. Dmitrijev har under ett tjugotal år varit verksam i den ansedda , som jobbar med forskning kring och publicering av material om totalitära historia och med att övervaka mänskliga rättigheter i dagens och i de före detta . Verksamheten, som inleddes , har mött kraftigt motstånd från myndigheterna, och Memorial har tillsammans med en lång rad andra organisationer stämplats som utländska agenter. arresterades Dmitrijev, formellt anklagad för spridande av barnpornografi. Flera experter bedömer anklagelsen som politiskt motiverad. De forskare som arbetar med att synliggöra och avslöja stalinismens brott lever alltså under ständigt hot från den ryska statsmakten. En annan mycket uppmärksammad politisk fånge är den tjetjenske människorättsaktivisten . Han greps och dömdes till fängelse för påstått narkotikainnehav. Själv menar han att narkotikan placerats hos honom av polisen. Han släpptes , vilket pekar på att falska anklagelser faktiskt använts. Vi fick möjligheten att träffa Oyub Titijev i , och han uttryckte stor oro och frustration över den repression som driver. Den ryska regimens användning av falska anklagelser och propaganda som riktas mot enskilda forskare och aktivister som betraktas som ett hot mot regimen behöver synliggöras och motarbetas. Genom att följa upp och uppmärksamma dessa fall kan omvärlden minska effekterna av denna strategi. Här kan närvaro och uppmärksamhet från utländska ambassader spela en väldigt viktig roll. Vi i menar att den svenska ambassaden bör bevaka politiskt motiverade rättsprocesser mot forskare och aktivister. Min fråga till utrikesminister är: Kommer ministern att verka för att ska engagera sig för dem som forskar om stalinismens brott och som utsätts för förföljelse av den ryska regimen och i så fall på vilka olika sätt? 61 (KD): Det är positivt att höra det engagemang som ger uttryck för och om regeringens kommande satsning. Det är min personliga och fasta övertygelse att demokratiseringen kommer underifrån. Jag styrks i denna uppfattning när jag ser hur den svenska historien ser ut. Sju decennier innan kvinnor fick rösträtt genom lagstiftning i denna riksdag hade kvinnor rösträtt i frikyrkan i . gavs kvinnor rösträtt i första baptistförsamling, som också blev den första demokratiska föreningen i vårt land. Här var män och kvinnor likställda, och de beslut som skulle tas togs med hjälp av votering där varje person hade en egen röst. Medveten om just den betydelsen skulle jag vilja fokusera lite på hur trossamfund har spelat en roll i vårt land. Jag tror inte att den rollen är begränsad till just . Jag tror att den rollen även kan finnas i det ryska samhället. Därför skulle jag vilja fråga utrikesministern om skulle kunna tänka sig att ge de beskickningar som vi har i utlandet instruktioner att inkludera en analys av religionsfrihetens status i de länder som undersöks i de så kallade MR-rapporterna – rapporter om mänskliga rättigheter – som utrikesministern tidigare nämnde. Jag skulle även vilja fråga utrikesministern om skulle kunna tänka sig att arbeta med svenska aktörer inom det svenska civilsamhället som har ett pågående arbete och utbyte med sina ryska motsvarigheter. 62 Utrikesminister (S): Jag vill börja med att tacka för att hon delar sin personliga berättelse här i kammare, för det är just det som visar att det vi sysslar med handlar om riktiga människor och deras öde. Det är det som vi alla försöker jobba med. För att inför det ryska civilsamhället och de ryska myndigheterna markera hur viktigt vi tycker att det är med dessa frågor närvarar utsänd personal från vår ambassad i och från generalkonsulatet i regelbundet vid rättegångar där demokrati- och människorättsförsvarare ställs inför rätta. Till exempel var vår personal på plats när det gällde Oyub Titijev. Detta följdes också väldigt noga av ambassaden till dess att han släpptes villkorligt fri . Jag besökte själv för att delta i Sankt ekonomiska forum och träffade då företrädare för MR-organisationerna, bland annat Memorial, som berättade om sitt arbete. Vi ger ju stöd till civilsamhällesorganisationerna. Detta gjorde väldigt starkt intryck på mig. Det var inte bara Memorial utan också hbtq-organisationer, som har en oerhört svår situation i . ordnade vår ambassad i ett evenemang med fokus på jämställdhet och kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter. Där medverkade flera svenska riksdagsledamöter som experter, liksom ryska företrädare. Att stödja och försvara en bredd av civilsamhällets organisationer och aktörer i syfte att stärka demokratin och människors deltagande är en prioritering för . Vi gör nu detta med förnyad kraft sedan vi startat demokratisatsningen Drive for Democracy. Individer och grupper är ofta en del av civilsamhället och förkämpar för marginaliserade och utsatta grupper. Därför får MR-försvararna en central roll när det gäller att upprätta livskraftiga samhällen. I våra MR-rapporter tar vi upp religionsfrihet. Jag tror alltså att vi redan hanterar den fråga som tog upp. Vi ger inte specifikt stöd till trossamfund, men vi stöder religionsfrihet i på olika sätt. 63 (V): Tack, , för svaret! när vi närmar oss slutet av denna interpellationsdebatt tänker jag även komma till slutet på vår Rysslandsresa, som faktiskt visade sig bli början till fler kontakter med både nyfunnen släkt och svenska och ryska aktivister. i min hemstad ägde nämligen rum direkt efter att jag kommit hem, och på ett möte samlades svenska civilorganisationsaktörer, svenska och ryska journalister och skribenter och jag. Där pratades om behovet av mellanfolkliga kontakter och möten och om hur viktigt det är att få en nyanserad bild av det som sker, inte bara för oss i som matas med rysshotet utan även för dem i som matas med en skev bild av hur det är i . Det är nämligen genom mänskliga möten som vi upptäcker att de flesta av oss i grunden är rätt lika. Vi vill leva i samhällen där vi har balans mellan arbete och fritid och där vi kan fostra våra barn till fria, självständiga, reflekterande, jämställda och medkännande människor – hållbara samhällen, där vi får uttrycka oss fritt och där vi värnar varandra. Det är genom mänskliga möten vi inser att det inte är vanligt folk som vill ut i krig, utan det är män med makt som utan att själva riskera sina liv skickar ut folk i fält. vill se en utveckling som ökar de mellanfolkliga kontakterna, till exempel genom vänortssamarbete. Vi vill också möjliggöra ökad rörlighet för den ryska befolkningen, bland annat genom att underlätta för ryska studenter att studera i . Därmed, fru talman, kommer jag till min avslutande fråga: Hur ser utrikesminister på mellanfolkliga utbyten, och avser regeringen att göra något för att öka utbytet mellan ryssar och svenskar? 64 Utrikesminister (S): Tack, , för att du satte igång denna interpellationsdebatt! För att börja med den sista frågan är jag på alla sätt väldigt positiv till mellanfolkligt utbyte. Jag gjorde min första resa till dåvarande 1984 och fick där kontakter som jag sedan behöll , med människor som var ungdomar men sedermera blivit lite äldre. Jag tror att organisationer i de olika länderna kan vara det absolut viktigaste för ett livaktigt civilsamhälle och för att dela erfarenheter. Men jag vill också säga att man kan använda de organisationer som finns inom , , EU och så vidare. Till exempel tog 16 länder 2018 initiativ för att aktivera det vi kallar för Moskvamekanismen. Detta ledde till att en oberoende expertdelegation reste till för att utreda anklagelser om förföljelse av hbtq-personer i . Vi uppmärksammade frågan i samband med Human Dimension Implementation Meeting, som är allra största konferens för mänskliga rättigheter och samlade runt 1 500 regeringsföreträdare, internationella experter och representanter för civilsamhället. Jag tror att det är just samarbete mellan regeringsföreträdare och representanter för olika organisationer och experter som gör att man kan trycka på i dessa frågor. Inget politiskt styre eller samhälle har rätt att neka sina medborgare rätten att tala och tänka fritt. Detta innefattar även personer som i egenskap av forskare måste få ägna sig åt sin verksamhet oavsett akademiskt fält och utan rädsla för repressalier. Jag är säker på att vi i regeringen och ni i har samma syn på dessa frågor. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2019/20:174 om hoten mot kristna befolkningsgrupper i 65 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag är beredd att kräva att tar ansvar för och aktivt skyddar sitt lands kristna befolkningsgrupper. har också frågat mig om jag stöder tillkomsten av en provins följt av politiskt självstyre för assyrier, syrianer och kaldéer. Jag delar ståndpunkt när det gäller vikten av att skydda religiösa och etniska minoriteter, inklusive den kristna befolkningen. Kristna befolkningsgrupper bosatta i och på drabbades mycket hårt under Daish, och många har fortfarande inte kunnat återvända hem. Ansvariga för de allvarliga brott som under konflikten begåtts av Daish mot minoriteter måste ställas till svars, och har agerat tydligt för att ansvarsutkrävande ska komma till stånd. För fredlig samexistens krävs fortsatta politiska och ekonomiska reformer för att skapa ett mer inkluderande samhälle och en starkare rättsstat som skyddar utsatta grupper. Diskriminering av religiösa minoriteter är tyvärr vanligt förekommande i även efter att Daish besegrats. I möten med företrädare för den irakiska regeringen och när diskuteras i FN och EU lyfter aktivt fram vikten av religions- och övertygelsefrihet och av att minska etniska och religiösa minoriteters utsatthet. Frågan om minoriteters rättigheter diskuterades till exempel i samband med utrikesministers besök i . i för också en regelbunden dialog med kristna samfund i för att hålla sig uppdaterad om deras situation. sändebud för interkulturell och interreligiös dialog besökte och hade bland annat möten med företrädare för de kaldeiska och assyriska kyrkorna. Som nämner i sin fråga är den humanitära situationen och säkerhetsläget i de områden där kristna befolkningsgrupper tidigare var bosatta fortsatt svår. Situationen har gjort att mycket få internflyktingar från dessa områden har kunnat återvända till sina tidigare hem. utvecklingssamarbete med fokuserar särskilt på insatser för återuppbyggnad och stabilisering i de områden som befriats från Daish, inklusive Nineveslätten, som är hem för många assyrier, syrianer och kaldéer. Utvecklingssamarbetet omfattar totalt för perioden –2021. Det krävs en långsiktig politisk lösning på de problem som utgör grunden för den svåra belägenheten för assyrier, syrianer och kaldéer som har sina hemtrakter i den del av som utgör det så kallade omtvistade området. En överenskommelse rörande det omtvistade området utgör en av de viktigaste utestående frågorna i en politisk process som måste lösas av irakierna själva inom ramen för författning. För att möjliggöra återvändande och återuppbyggnad är det på kort sikt särskilt viktigt med en överenskommelse mellan den federala regeringen i och i i frågan om ansvaret för administrationen, styrningen och säkerheten i området kring . 66 (KD): Inledningsvis vill jag tacka utrikesministern för svaret. Jag välkomnar att statsrådet uttrycker situationens allvar för de kristna befolkningsgrupperna och att regeringen är beredd – som jag uppfattar det – att ta upp frågorna med de politiskt ansvariga i . Dessvärre är inte detta något som kan vänta eller skjutas . Vi vet att det råder en politiskt instabil situation just , men förtrycket mot assyrier/syrianer/kaldéer pågår i detta . Etnisk rensning tvingar kristna familjer att fly. Att överge sin hembygd, där förfäder brukat jorden och där släkt och vänner levt i generationer, är ingen enkel sak.