prot · H80945 · 2020-12-02 00:00:00 — Och den väldigt stora finska befolkningsgruppens språk håller på att tunnas ut, eftersom det inte har funnits tillräckliga utbildningsmöjligheter på det egna språket. En sak som KU har uppmärksammat är länsstyrelserna, som av många regeringar och av olika politiska skäl har blivit ett slags bekvämlighetsinrättning som man skickar uppdrag till. Man tänker: Det kan länsstyrelserna göra. Men det följer inte alltid med pengar. Det leder till att den här diversehandeln, länsstyrelserna, får svårt att sköta sitt vida uppdrag. KU har uppmärksammat att länsstyrelserna till exempel får en roll när totalförsvaret ska förstärkas. Det är viktigt att regeringen i samband med att länsstyrelserna får nya uppdrag ser till att det följer med resurser. Ett annat område som jag särskilt vill betona är mediekrisen i , eller egentligen inte bara i utan i hela den moderna världen. Den beror på digitalisering och på internationella koncerner, som suger åt sig reklamintäkter. Det leder till att gamla affärs- och distributionsmodeller försvinner i snabb takt. Det för demokratin nödvändiga torg där åsikter byts och där kunskaper sprids bryts då ned i snabb takt. Det är viktigt att vi via mediestöd ser till att ge medierna tid att anpassa sin verksamhet till nya distributionsformer och nya affärsmodeller. Men det stöd vi ger får inte konservera de affärsmodeller som finns ; de hör inte framtiden till. Att bestämma hur ett framtida mediestödssystem ska se ut är en svår utmaning. Det ska både innehålla stimulans till modernisering och ge möjlighet till tid för omställning. Jag vill lyfta upp ett område där en problematik har uppmärksammats i samband med pandemin. En betydande del av vårt kulturarv finansieras via turistintäkter. Det gäller till exempel Kungliga Hovstaterna men även en hel del av våra museer, som inte ligger under vårt utgiftsområde. Det är problematiskt när, som för Kungliga Hovstaterna, en stor del av möjligheten att finansiera underhållet av svenskt kulturarv försvinner i och med att biljettintäkter försvinner. Man måste nog fundera över om den anslagsmodell som finns behöver anpassas efter att kulturarvet kanske är av mer evig karaktär än den takt i vilken turisterna kommer. Här får en framtida modell övervägas. Slutligen är det intressant att det alltid är de partier som är i opposition som föreslår att anslag ska förstärkas. Det har hänt att mitt parti har varit i den situationen. Det brukar också alltid vara partierna som är i opposition som tycker att regeringen har alldeles för mycket pengar. Tänk om vi allihop skulle betänka att båda institutionerna behöver fungera, oavsett om vi är i opposition eller i majoritetsställning! Jag yrkar bifall till KU:s förslag. 6 PER SCHÖLDBERG (C): Det lackar mot jul. Även om vi lever i svåra tider är glädjens högtid trots allt alldeles runt hörnet. I dessa väntans tider väntar många små och stora på julens högtider. Det kommer inte att bli stora kalas men likväl högtid. Traditioner och ritualer skiljer sig åt beroende på vilken familj eller gemenskap man frågar. Men likväl finns traditioner och återkommande händelser. Det gäller även dagens debatt om utgiftsområde 1 . De miljarder som vi hanterar i utgiftsområde 1 är en förutsättning, ett fundament och en bottenplatta, för allt annat. står bakom budgetpropositionen, och jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet. För bär budgetpropositionen på två övergripande teman. Det första är att vi måste försvara . Det andra är att vi måste förnya . I den budget som debatteras och som det kommer att fattas beslut om vidtar vi viktiga mått och steg för att klara statens kärnuppgifter. Försvaret av handlar om att stärka de funktioner som vi förväntar oss att landet ska kunna leverera. Det handlar om försvar, stärkt rättskedja och fungerande välfärd för alla. Försvaret av börjar här. Det börjar i utgiftsområde 1. Det börjar i i , i försvaret av våra grundläggande rättigheter och i försvaret av våra grundlagar. Under mitt tidigare uppdrag som kommunalråd i arbetade jag hel en del med att stärka samarbetet mellan kommuner i . När jag 2011 kom med i styrelsen för UBC, Union of the Baltic Cities, var fokus mycket på stadsbyggnadsprojekt, miljösatsningar och sociala frågor. Olika typer av utvecklingsprojekt växte fram. Nätverket, som består av 100 kommuner runt , samarbetade tätt och intensivt. växte dock en annan diskussion än om stadsbyggnad fram: en bredare demokratidiskussion. Lokala borgmästare förde fram tankar och en vaksamhet när det gällde hur de skulle bibehålla det öppna samtalet, tilliten mellan medborgare, fria medier och valda företrädare och hur samspelet mellan staten och kommunerna skulle ske. Kort sagt växte under förra decenniet en demokratidiskussion fram som tidigare och i många kretsar hade tagits för given. Inte minst polska företrädare vittnade om hur institutioner ändrades till nackdel för en liberal demokratiordning. Mina estniska och litauiska kollegor, särskilt långt österut, berättade hur viktigt det var för dem att ha personliga kontakter och mobilnummer till kollegor i , , , och . Detta stämmer till eftertanke även i vårt land när den liberala demokratin hotas och är under tryck. Var står vi? Vad gör vi i ? Att försvara handlar om att försvara det moderna likaväl som det historiska . Det handlar om att rusta våra grundlagar och våra institutioner, som garanterar rättssäkerhet, rättsstatlighet, demokrati, mänskliga rättigheter och skydd och främjande av nationella minoriteter. Dessa uppgifter, att stärka våra grundlagar och institutioner, är tidlösa. Låt mig säga några ord om det andra uppdraget, det vill säga att förnya . Vi står inför stora utmaningar i den statliga förvaltningspolitiken. Det är ett politikområde som kanske inte har världens roligaste namn i statsbudgeten, men likväl är det viktigt. De stuprör som tyvärr präglar många av myndigheterna i dagens baseras på en snårskog av instruktioner och uppdrag. Detta är ett bekymmer, för utan hängrännor blir stuprören meningslösa. Inom utgiftsområden 1 gör vi en anslagsförstärkning på 58 miljoner för handläggning av tillstånd och tillsyn enligt . Detta ska korta ned handläggningstiderna. Men jag ser ett allmänt problem med långa handläggningstider i myndigheter och domstolar. Detta har uppmärksammats även av , då ämbetsberättelsen redovisades. Det här gäller i synnerhet inom plan- och byggområdet. Ett annat sådant område gäller statens regionala geografi, som inte är en eller två utan ett lager av statliga geografier. Det verkar som om varje myndighet med självaktning har en egen organisationskarta. Detta raster bildar ett ogenomträngligt mönster av styranordningar. De 21 länsstyrelserna har den otacksamma uppgiften att försöka klara den tvärsektoriella statliga styrningen. Som ersättare i har jag dessutom funderat en del över insynsråd och styrelsers roll i myndigheterna. Hur ser egentligen ansvar, uppgifter och mandat ut? När exempelvis är ett slags underleverantör till och ställer jag mig frågan vem som har ansvaret. Är det landshövdingen eller är det generaldirektören? Samlat kan sägas att det måste till krafttag för att förnya den statliga förvaltningspolitiken. Det gäller i synnerhet i digitaliseringens tidevarv. Vilka goda, smarta och demokratiska lösningar finns runt hörnet? I dessa svåra tider måste vi ändå blicka framåt. , den småländske entreprenören och grundaren av , uttryckte det hela på följande sätt: Det mesta är ännu ogjort – underbara framtid! 7 (MP): läggs snart till handlingarna, och vi förbereder oss för nästa genom att steg för steg i de olika utskotten behandla statens budget. Jag är rädd att mitt anförande kan innebära viss upprepning, men jag ska i denna debatt ändå med stolthet representera minsta parti. Jag har inställningen att det faktum att vi upprepar samma frågor och ser dem som viktiga, om än med olika betoning, ändå innebär en värdefull samsyn. Jag vill i just budgetdebatt påminna om fundamenten i grundlagen, som gäller för alla delar av det offentligas verksamhet. Varje människas personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för det offentliga. Vi ska särskilt se till att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg, trygghet och goda förutsättningar för hälsa. Det offentliga – regeringen, och alla myndigheter – ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för oss, våra barn och kommande generationer. Vi ska också arbeta för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och för att värna privatliv och familjeliv för var och en. Inom KU:s område vill jag särskilt lyfta fram några saker vi står . Bildandet av ett nationellt rättigheter planeras, och det ska nu förankras brett i partier. har fått internationell kritik för att inte ha ett oberoende , och efter en lång process förbereds nu ett inrättande. Det är glädjande. förbereds också beslut om en konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket. Det samiska folket har skydd i grundlagen. Det handlar om att det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Konsultationsordningens syfte är att främja samernas inflytande i frågor som rör dem. Detta kommer att utvärderas . Även minoritetspolitiken i övrigt är viktig, och alla nivåer i samhället behöver bidra till att öka efterlevnaden av alla de nationella minoriteternas rättigheter. ser jag fram emot regeringens behandling av förslag om stärkt samordning och uppföljning av minoritetspolitiken. Utskottet har även andra viktiga ansvarsområden som understryker värderingarna i grundlagen. Jag tänker bland annat på ombudsmän, , som granskar händelser medborgare är med om i relationer till myndigheter. Utskottet tog emot deras ämbetsberättelse i går, och det råder ingen tvekan om att det finns arbete att göra utifrån den statliga värdegrunden. Den funktion som JO har är otroligt viktig. Jag tänker också på som granskar att statens pengar används på bästa sätt, Datainspektionen som byter namn till , länsstyrelserna med sin viktiga roll som samordnare ute i landet och Myndigheten för press, radio och tv som fördelar mediestöd bland annat för att vi ska ha livskraftiga medier i hela landet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och ser fram mot . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) Skatt, tull och exekution § 9 Skatt, tull och exekution betänkande 2020/21:SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (prop. 2020/21:1 delvis) 8 (M): Herr talman, ärade ledamöter av kammaren och åhörare! Vi ska nu diskutera hur man ska anslå pengar till några av statens absolut viktigaste verksamheter: , och Kronofogden. Det kan givetvis vara svårt att tala om något annat än pandemin, sjukdomen och den akuta krishanteringen, men i allt detta måste vi givetvis också anstränga oss och göra vårt yttersta för att bygga ett land som håller ihop och presterar . Vi är nog många som har fått oss en rejäl tankeställare för hur vi ser på och bemöter de människor som ytterst arbetar i vår tjänst. Det handlar inte bara om polisen som ska upprätthålla lag och ordning eller om dem som jobbar på migrationssidan och ska upprätthålla asylsystemet och utvisa dem som inte har rätt att vara här, utan det handlar också om de personer som ska driva in skulder och se till att det ekonomiska systemet fungerar. Det handlar om dem som ska vakta och skydda vår gräns, inte bara så att människor inte kommer hit som inte har rätt att vara här, utan de ska också se till att varor inte kommer in i vårt land som inte ska vara i eller för den delen att stöldgods inte förs ut ur vårt land. har inneburit en tuff prövning. Vi befinner oss också i en tuff prövning. Det beror inte bara på den ekonomiska krisen, herr talman, eller på smittspridningen genom coronaviruset, utan också på den organiserade brottsligheten. Det handlar om människor som inte har något annat för sig än att göra andra människor illa. De ansätter och fräter på vårt samhälle. Skatt, tull och exekution Verksamheter som , och är centrala i detta. Det är inte bara polisen och andra direkt rättsvårdande myndigheter som upprätthåller lag och ordning, civilisationen och det civiliserade samhället. Det gör även en lång rad människor i statens – i vår – tjänst. De ser till att kan utvecklas och vara tryggt. Emellanåt viftas det där med ordning och reda och stabilitet bort som någonting trött och tråkigt eller dammigt. Man ska ju vara nyskapande, modern och entreprenöriell. Men allt det nyskapande, entreprenöriella och företagsamma kan inte, herr talman, existera i ett samhälle som inte präglas av ordning, reda och stabilitet. Det räcker med att se på hur det ser ut i ; med sjukdom, ekonomisk kris och organiserad brottslighet förtas både lust och möjligheter att vara framåtsyftande, entreprenöriell, nyskapande och skapa arbeten. Det är därför glädjande, herr talman, att regeringen, om än senfärdigt, tagit till sig en del av förslag och inte bara i detta betänkande utan allmänt skärper befogenheter och möjligheter för , och att se till att de spelregler vi gemensamt har satt upp för att vår ekonomi och vårt samhälle ska fungera också bättre kan efterlevas. Med detta sagt vill jag ägna resten av min talartid till att tala om den brännande frågan i detta ärende, nämligen folkbokföringen. Få har missat vilka stora problem och utmaningar har med ordning och reda i folkbokföringen. Ungefär 200 000 människor misstänks vara folkbokförda på fel adress. får in 80 000 anmälningar om misstänkt fel eller fusk i folkbokföringen. Fusk i folkbokföringen leder till att brottslingar kan hålla sig undan och att organiserad brottslighet eller klaner kan bygga parallella samhällen. Det kommer med ett mycket högt socialt pris då samhället inte på rätt sätt kan möta trångboddhet eller andra sociala utmaningar. Det tär på de personer som försöker tillhandahålla bostäder och hyresrätter där det bor många på samma adress utan kontroll. Det blir svårt för socialtjänster att upprätthålla sitt uppdrag. Oordning och osäkerhet har kommit att prägla det som en gång var vårt trygga . Alla ser detta. Alla vill göra något åt det, förutom regeringen. Vi i var mycket förvånade när stödet för vårt förslag att genomföra en nationell folkräkning plötsligt försvann. Parti efter parti vittnade om att man skulle ta tag i problemen. Men, herr talman, när frågan kom på bord röstade Socialdemokraterna, nej till att genomföra en nationell folkräkning. Vi i har inte gett upp. ska återigen bli ett land med ordning och reda, med kontroll och trygghet, så att kan vara ett bra land att leva och växa i. Därför avsätter vi för att tillsammans med andra berörda myndigheter ska kunna påbörja en nationell folkräkning. Man har räknat det svenska folket . Det är en del av den framgångsrika svenska statsförvaltningen, som tyvärr just nu är satt på paus. Därför har vi inget yrkande eftersom detta är ett budgetbetänkande och våra ramar har fallit, men vi har ett särskilt yttrande i ärendet. Vi avstår att delta i beslutet med respekt för den budgetordning som finns, men vi uppmanar regeringen och kammarens alla partier att ställa sig bakom vårt förslag om en nationell folkräkning så att ordning och reda och därmed trygghet kan återupprättas i . 9 (SD): ska vi debattera utgiftsområde 3, alltså de förutsättningar som vi ska ge myndigheterna , och kommande år. Skatt, tull och exekution Tyvärr har samhällsutvecklingen i på många områden gått åt fel håll. Den senaste tidens samhällsförändringar har medfört ett antal praktiska, privatekonomiska och materiella förbättringar för många, men har utvecklingen inneburit en dramatiskt ökad brottslighet och en välfärdssektor med alltmer ansträngda ekonomiska förutsättningar. Detta beror i stor utsträckning på inriktningen av den förda politiken när det gäller migration och kriminalitet, och även inom utgiftsområde 3 syns felprioriteringarna och den bristfälliga förmågan att bedöma faktiska behov, speciellt vad gäller och . Sent ska syndaren vakna! Regeringen satsar nu äntligen mer pengar på att återuppbygga kapacitet, vilket är positivt, men det är för lite och . har de kriminella kunnat utnyttja ett försvagat tullverk för insmuggling av bland annat narkotika, vapen och explosiva varor som används i deras illegala verksamheter och som förstör vårt land. Det blir uppenbart att man till slut har hörsammat kravet på förstärkningar av , men det verkar som att regeringen ändå inte riktigt nått hela vägen fram. Därför lägger fram förslag på ytterligare medel för att nå fram till de mål som anser nödvändiga. Ett problem som tillsammans med övriga oppositionspartier lyft fram är tullens begränsade möjligheter att stoppa utgående gods och då framför allt stöldgods. Man har inte haft befogenhet att kvarhålla stöldgods utan man har snällt tvingats släppa iväg godset om inte polisen hunnit till terminalen innan färjan kastat loss. meddelar självt att av kontrolltiden används till kontroller av utgående gods, vilket ofta landsbygdsbor i fått betala priset för genom bland annat stulna fyrhjulingar, motorsågar, gräsklippare, hästsadlar och båtmotorer. verkar dock regeringen till slut ha skickat ut ett förslag på remiss om att ge tullen utökade befogenheter att kontrollera och stoppa även utgående gods. Men för att göra detta krävs naturligtvis mer resurser i form av såväl personal som utrustning, lokaler och terminalområden. avsätter redan nu medel till för att det ska kunna förbereda arbetet för det utökade uppdraget med kontroller av utgående gods. Vi ger dem dessutom ytterligare medel för att investera i utrustning för att kontrollera och försvåra illegala varuflöden. När det gäller mål att uppnå 500 fler tulltjänstemän till 2023 vill satsa 50 miljoner 2022 och 100 miljoner 2023. Detta bör ske för att i högre utsträckning kunna åtgärda underbemanning, ha en högre närvaro vid gränsen på fler ställen, fler timmar och dessutom vidmakthålla en väl fungerande handelsverksamhet. Allt detta är för att i större utsträckning kunna bidra till att trygga vårt samhälle. är en av allmänheten mycket uppskattad myndighet, men det står klart att verket är i behov av att hantera en mycket stor it- och datorsystemskuld. Regeringen har valt att inte satsa tillräckligt på ett förebyggande arbete med riskhantering inom systemen. Att fortfarande har föråldrade system är inte acceptabelt, inte minst med tanke på att myndigheten har svårt att hitta den kompetens som behövs för att upprätthålla drift och säkerhet i så pass gamla system. För att kunna hantera verksamhetsutmaningarna anser att vi måste accelerera processen för att förnya it-systemen inom . Skatt, tull och exekution Helt grundläggande för ett samhälle som det svenska, med en omfattande offentlig sektor, är att skatt faktiskt betalas in. För att därvid kunna säkerställa en korrekt uppbörd av skatt är det fundamentalt att folkbokföringen är tillförlitlig och korrekt och återspeglar den verkliga befolkningen i vårt land. Dessvärre finns det alltmer som indikerar att så inte är fallet, och det har blivit mer påtagligt att folkbokföring inte längre fungerar som den ursprungligen var tänkt. Det finns en allt större grupp av individer som är felaktigt folkbokförda. Ofta kan det vara rena misstag när man rapporterat en adressändring eller att man inte rapporterat sin flytt alls. Men förutom det finns också personer som medvetet skriver sig på en falsk adress. Fusket kan också vara personer som fysiskt befinner sig i landet men som inte finns med i våra register. Det finns också de som är med i registren men med fel identitet. Det finns de som är skrivna i men som egentligen är bosatta utomlands, och det finns till och med personer som lyckats manipulera till sig mer än en identitet. Beträffande folkbokföringsfelet bedömer , som min kollega sa här, att cirka 200 000 personer är felaktigt folkbokförda. I den siffran ingår fullkomligt absurda fall. Vi har väl alla vid det här laget hört talas om försvarsminister och om en högt uppsatt tjänsteman i den afghanska regeringen som båda var folkbokförda i och som mottog ersättningar ur det svenska välfärdssystemet. Inte sällan handlar felen i folkbokföringen just om att tillskansa sig bidrag och förmåner ur välfärdssystemet. Detta är ett växande problem, och på lång sikt riskerar den här utvecklingen att urholka möjligheten att gemensamt finansiera exempelvis polisväsendet och sjukvården. Dessutom riskerar man att cementera ett utanförskap där personer som befinner sig illegalt i landet kan utnyttjas som svart och underbetald arbetskraft och kanske även tvingas begå brott för att försörja sig. Detta är anledningen till att såg det som avgörande att initiera en ny folkräkning. En folkräkning har inte gjorts . Dessa har dessutom varit en period av omfattande invandring till . För att på riktigt komma till rätta med de felaktigheter som finns i folkbokföringen vill vi att man tar ett helhetsgrepp och även ser över möjligheten att registrera biometriska uppgifter där det kan anses behövas för att säkerställa att ingen ska kunna ha flera identiteter. Vi vill också intensifiera arbetet med inre utlänningskontroller, vilka nära halverats , för att på så sätt ge möjlighet att identifiera personer som befinner sig i olagligt. Även är en viktig komponent för att bekämpa brottsligheten i . Förutom myndighetens mer traditionella uppdrag att driva in giltiga fordringar och motverka överskuldsättning är den en viktig spelare i det myndighetsgemensamma arbetet med brottsbekämpning. Även här vill skjuta till mer medel än vad regeringen gör. behöver ordning och reda, med rätt resurser till , och . Vi behöver stoppa inflödet i av narkotika, vapen och bomber samt ha ordentlig koll på vilka människor som egentligen bor i landet. Skatt, tull och exekution Vidare redogör vi för vår ståndpunkt i det särskilda yttrandet, där det även framgår att vi satsar mer än regeringen till samtliga myndigheter. Därmed deltar vi ej i beslutet. 10 (KD): , och är tre mycket centrala myndigheter i den svenska förvaltningen. De har alla viktiga funktioner för att vi ska ha en välfungerande ekonomi som präglas av ordning och reda. ser framför allt till att de skatter som bestäms av oss politiker i riksdag, regioner och kommuner tas in, men myndigheten har också viktiga brottsförebyggande och brottsbekämpande funktioner. kontrollerar flödet av varor in i och ut ur , bidrar till ett säkert samhälle och säkerställer en konkurrensneutral och effektiv handel. Det senare är inte minst viktigt för , som är ett litet och handelsberoende land. arbetar med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället. Det är viktigt för all form av företagsamhet och för att förtroendet mellan människor ska upprätthållas på en hög nivå. Dessutom är myndighetens arbete med skuldsanering för överskuldsatta mycket viktigt ur ett socialt perspektiv. Det har pågått en debatt i samhället kring problemet med utländska stöldligor. De kommer hit till , begår brott och för sedan stöldgodset ut ur landet. Företrädare för många olika branschorganisationer har varit aktiva i debatten och pekat på att internationella stöldligor ser som ett smörgåsbord. har det skett hundratusentals stölder, och tjuvarna har kunnat föra ut varor för flera miljarder ur landet. För att motverka detta tog tillsammans med initiativ till ett riksdagsbeslut om att utöka befogenheter, så att tullen kan bli en gränsskyddsmyndighet som kontrollerar utförseln av varor vid gränsen och beivrar brott. Regeringen har skickat ut en remiss med förslag för att stärka tullens befogenheter. Svaren ska komma in till regeringen . När svaren kommit in måste regeringen agera snabbt. Det här arbetet kan inte vänta. Det måste prioriteras. har flera viktiga uppdrag, precis som de andra myndigheterna på det här utgiftsområdet. Arbetsbördan på myndigheten förväntas öka på grund av den pågående pandemin. Myndigheten får också ett tillskott på för att hantera detta.