prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Har man förmånen att vara med i den gemenskap som EU innebär ska man också respektera rättsstatens okränkbara betydelse, domstolarnas oberoende och vikten av fria medier. Om man inte respekterar dessa principer menar vi att man heller inte ska ha full tillgång till EU-finansiering. Detta har vi lyft fram upprepade gånger , och det förblir ett av våra mest prioriterade ställningstaganden. Därför välkomnar vi den förordning som knutits till långtidsbudgeten som ställer tydliga krav på konditionalitet. Att och släppte sina hot om veto mot förordningen är bra, men till dess att de fullt ut respekterar rättsstatens principer på hemmaplan måste övriga EU agera kraftfullt och unisont. går till val 2022, och det finns risk att Orbán stärker sitt grepp om makten som han försvagar oppositionen och medierna för sin egen . har sitt parlamentsval 2023. Det är därför olyckligt att rådsslutsatserna som antogs var något svaga och otydliga. Till exempel ska delar av förordningen prövas i , vilket kan innebära väldigt utdragna rättsprocesser på uppemot . Jag vill därför fråga statsministern hur han ser på den här frågan och hur diskussionerna gick i . Hur bedömer regeringen att det tar innan en mekanism kan vara på plats som utgör ett kraftfullt verktyg för att skydda rättsstatens principer inom EU? 80 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Alireza Akhondis fråga är högst relevant. Utgående från texten i slutsatsen är vi väldigt tydliga med att ta vårt ansvar för att värna unionens värden och stå upp för rättsstatens principer. Vi är till exempel eniga om följande: ”Syftet med förordningen om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget är att skydda unionens budget … mot alla former av bedrägeri, korruption och intressekonflikter.” Som jag sa tidigare är det här helt nytt. Det har aldrig funnits något likande förut, så det är definitivt på rätt väg. Att få detta på plats och implementera det är det som kräver en tids arbete. kommer också prövningen i att göras. Jag är inte orolig för den, beroende på att både våra egna rättsexperter och rådets säger att det förtydligande som gjorts inte på något sätt ändrar den förordning som vi kommit överens om. Detta kommer inte att kunna tillämpas innan denna process är klar, men det gäller . Det innebär att även om det går tid däremellan kommer eventuella fel som är begångna tidigare, till och med , att räknas in och kunna bli föremål för behandling enligt dessa regler. Med tanke på kravet på rättsstatens principer och rättssäkerhet, som vi alla vill ha i alla olika situationer, är det nog inte så konstigt att det här sker . Det är dock viktigt att säga att reglerna gäller . 81 ALIREZA AKHONDI (C): Tack, statsministern, för svaret! En mycket mer positiv nyhet vad gäller EU är det klimatmål som har antagits och som kommer att vara vägledande i det fortsatta arbetet mot ett hållbart och fossilfritt . Även om det är ett viktigt steg i helt rätt riktning hade vi i hoppats på att målen skulle vara bindande för alla medlemsländer och inte bara för EU som helhet. Ska vi nå målet om nettonollutsläpp krävs det att samtliga medlemsländer tar sitt ansvar. är det tydligt att olika länder kommer att ha olika förutsättningar för att ställa om till ett fossilfritt samhälle. Den politiska viljan skiljer sig också mellan länder. Jag vill därför fråga statsministern hur regeringen ser på det fortsatta arbetet med klimatomställningen inom EU. Hur bedömer statsministern att vägen framåt ser ut? Var kan framsteg göras, och var finns de potentiella låsningarna? Hur kan man säkerställa att alla 27 länder bidrar till omställningen? 82 Statsminister (S): Detta är ett kollektivt mål; det är rätt. Det står dock också att alla medlemsstater ska bidra, och det är detta som måste utvecklas. Det ligger naturligtvis under kommissionens operativa ansvar att återkomma med vad det här kan komma att innebära ekonomiskt, socialt och miljömässigt för alla medlemsstater. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Vi har olika startpunkter; det är ingen tvekan om detta. Det är också det som återspeglas i det här. Man måste göra det individuellt, men alla ska medverka. Det satt väldigt hårt inne för inte minst att över huvud taget gå med på detta. har vi flyttat fram positionerna. har vi också, som jag sa tidigare, en budget där det står att av budgeten och hela Next Generation EU-paketet ska ha en klimatanpassning och ett klimatperspektiv. Där finns stora drivkrafter bland annat när det gäller den fortsatta utvecklingen av utsläppshandelssystemet. Låt oss återkomma när alla medlemsstater har fått sina åtaganden. 83 (V): Tack, statsministern, för återrapporten! har beslutat om minst 55 procents minskning av utsläppen till 2030 och uppmanar parlamentet och kommissionen att göra detsamma. Jag hoppas att rådets beslut inte innebär att parlamentet sänker målet i klimatlagen utan att man håller fast vid att det ska vara högre än och helst . Jag vill upprepa det som vi från har sagt tidigare: Det är olyckligt att har fört fram olika mål. Klimatet kräver att vi är eniga och att vi har höga gemensamma mål. Jag skulle vilja veta vad som är vilja när det gäller EU:s mål för minskning av utsläppen. Är det , är det eller finns det andra mål? Enligt statsministern ska uttalandet om villkorlighetsförordningen inte påverka förordningen om rättsstatens principer. Men i uttalandet finns det många skrivningar som kan ge öppningar för de negativa länderna att fortsätta att förhala. Jag vill veta hur statsministern ser på det och hur statsministern menar att dessa förhalningar ska kunna undvikas. Slutligen vill jag ta upp . Det är positivt att rådet nu har diskuterat att utöka listningarna, och jag hoppas att så kommer att ske. Men jag hoppas också att rådet framöver kommer att gå ännu längre och avsluta alla utbetalningar av EU-stöd till som faktiskt möjliggör för att fortsätta att pressa och utmana EU. 84 Statsminister (S): I krävs det enhällighet, så om bara ett enda land säger ifrån blir det inget. Det som länderna i är överens om är . Vi har drivit på för att få det högre än så, men vi kommer inte dit. Då får man välja: endera står man kvar på och nöjer sig med det för att man inte fick exakt som man ville eller så tar man ett steg och höjer ambitionen till 55 procents minskning. Det hade vi stöd i för att göra, och därför är det detta vi nu har kommit fram till. Det står dock ; det innebär inte att det måste vara exakt . Vi ska driva på för att successivt höja målet. Jag tror att vi har ett momentum i många länder och att man ser att det här inte längre enbart upplevs som ett hot eller som något som ska ta ekonomin bakåt. Jag tror att man, precis tvärtom, ser det som vi gör: Detta är en möjlighet. har vi , men låt oss trycka på. Vi vill gärna se detta öka, och då får vi möjlighet att jobba för ett höjt mål och en förbättrad ambition. Det är vad vill. har vi dock tagit oss hit, och det är ett framsteg i sig. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Vad gäller diskussionen om villkorlighetsförordningen vet jag inte vad menar med förhalning, så jag har svårt att förhålla mig till det. Men förordningen gäller. Det är den som ska implementeras, och det är viktigt att se det så. har vi pratat om ett antal gånger förut. Utbetalningarna till har minskat betydligt. Jag tycker dock att vi ska ha kvar kontakten med inte minst civilsamhället och oppositionen i ; jag tycker att detta är viktigt. 85 (V): Tack, statsministern, för svaret! Jag fick dock inte svar på min fråga om vilket mål anser att EU borde anta. Jag hörde bara att målet kan höjas och att det kan höjas . Här vill jag vara tydlig med att vi inte har tid att vänta; klimatet kan inte vänta. Jag skulle gärna vilja ha svar på vad som är det mål vi menar att vi ska driva i EU. 86 Statsminister (S): Vi har drivit detta tillsammans med andra likasinnade länder, och då har vi kommit fram till . Hade vi inte kommit fram till det hade vi varit kvar på . Jag tycker att en minskning är bättre än en minskning . Men det står minst 55, och jag menar att vi då har en möjlighet att bilda opinion för mer. Jag tror som sagt att vi nu har ett momentum där allt fler ser att det här är vägen framåt och att det är precis denna omställning som inte bara – även om det är viktigt nog – ska rädda klimatet utan som också innehåller de nya jobben och den framtida välfärden. Ju fler som ser det, desto större möjlighet har man att ytterligare flytta fram positionerna. har vi fastställt , och det betyder . 87 (KD): Tack, statsministern, för rapporten från ett möte där många viktiga frågor avhandlades. Framför allt var det verkligen i elfte timmen som beslut om långtidsbudget och coronapaket, som ju ska träda i kraft , kom på plats. Likaså var det oerhört viktigt att det fattades ett beslut om klimatmålen. Frågan om rättsstatens principer var också viktig. Även om vi nu inte vet hur denna mekanism ska tillämpas, eftersom den är ny, hoppas vi förstås – och tror – att detta är någonting som ska få verklig betydelse för konditionaliteten när det gäller hur vi betalar ut pengar ur EU-budgeten. Det vi kristdemokrater kanske är mest oroliga för är den del som handlar om de så kallade egna medlen och vad detta framgent kan innebära i form av nya avgifter och skatter. Vi är ju motståndare till skatter på EU-nivå och hoppas att regeringen också framgent kommer att ha samma inställning. Vad kommer att hända härnäst på detta område? Tanken är ju att alla frågor om egna medel ska tas nationellt i parlamentet. När bedömer statsministern att konkreta förslag gällande nya egna medel kommer till ? Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Även covid-19 var uppe på dagordningen. Det gällde vaccin, testkapacitet och en hälsounion. Vi är lite oroliga för att förslaget i förlängningen kan komma att innebära kompetensförflyttning på hälsoområdet från nationell nivå till EU-nivå. När frågan diskuterades, vad blev statsministerns syn på vad en hälsounion konkret kommer att innebära för del? Kommer det att bli ett ömsesidigt erkännande av snabbtester, som statsministern talade om? Det har varit uppe , på olika möten. Men jag har aldrig hört något resultat. 88 Statsminister (S): Om vi börjar i den sista änden, med en hälsounion, är svaret att vi ska koordinera mer. Vi ser att det har haft enorm betydelse. Det är klart att vi kan göra mer i samarbete. Men det ska inte innebära någon förflyttning av kompetens. Det är det vi har att förhålla oss till. Inte minst i vaccinfrågan har vi dock sett en enorm framgång. visste vi inte vad covid-19 var. Det har vi fått veta med besked. Men vi vet också att vi tack och lov snart kan börja vaccinera medborgarna. I början sa vi: ”Det tar nog innan det kan komma ett vaccin.” Det var vad vi såg framför oss. kan vi med stor sannolikhet snart börja vaccinera. Det är samarbetet i EU som har möjliggjort det. De resurser som medlemsstaterna och EU har kunnat lägga in har gjort att företag som kan utveckla vaccin, med de pengar de har fått tilldelade, har kunnat göra en riktig satsning. När det gäller testningen tror jag att det har varit 30 000–40 000 människor som har testat. Det hade man inte klarat med mindre än att vi hade stöttat det. När det gäller snabbtesterna kan jag inte svara på det. Men den typ av koordinering som vi har haft med vaccinet vill vi se mer av för att kunna godkänna varandras testresultat, för att koordinera hur vi kan lyfta restriktioner, för att resorna ska kunna ske på ett smittsäkert sätt och så vidare. Men det gäller också resiliensen, att bygga upp den tillsammans och ha mer beredskap exempelvis i dylika situationer. Koordination och samarbete är alltså ledord där. I fråga om skatter är vi väldigt tydliga med att det inte ska vara några EU-skatter. Om det ska vara någonting får det bli någon typ av avgift som man kan använda. Men skattekompetensen, beslut om skatter, ska ligga hos medlemsstaterna och ingen annan. 89 (KD): Jag hoppas att skattefrågan verkligen får stanna på nationell nivå. Jag tror att vi kommer att ha stora diskussioner om de egna medlen framöver. Vi får nog återkomma till den frågan. När det gäller hälsounionen är det en hel del frågor om läkemedelsstrategier och sådant i den. En av de viktigaste industrierna i är just läkemedelsindustrin. Den står också för en av våra stora exportinkomster. Därför är det väldigt viktigt att regeringen inte förbiser det i den diskussionen. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– agerande är oerhört allvarligt. EU måste vara berett att vidta ytterligare restriktiva åtgärder. Avslutningsvis vill jag fråga om , som inte kom upp. Hur ser statsministern på , och hur går diskussionen om vad mer man kan göra för att stödja civilsamhället i och för att få en ny regim i landet? 90 Statsminister (S): När det gäller är jag och helt överens. Vi måste vara tydliga mot regimen med vad som gäller. Det var inte varken fria, rättvisa eller öppna val utan något annat. Därför är vår uppfattning att regimen inte är legitim. Jag träffade Tichanovskaja när hon besökte , och det var just civilsamhället hon tog upp. Det som gjorde ett väldigt starkt intryck på mig när hon sa att det nu riskerar att uppstå en situation där civilsamhället upplever sig vara övergivet. Det får aldrig ske. Det är det absolut viktigaste. Det som EU och även vi nationellt kan göra, även med hjälp av svenska organisationer och vi som politiskt ansvariga, är att se till att det finns resurser för våra organisationer så att de kan hålla kontakten. Att vi själva ger uttryck för stödet till de här organisationerna är jätteviktigt . 91 (L): Tack, statsministern, för redovisningen! Det är glädjande att EU nu har enats om att skärpa klimatmålen och därmed minska utsläppen med , även om vi liberaler gärna hade sett ett ännu tuffare mål. För att uppnå målet är det viktigt med fokus på de energislag som är fossilfria. Vi är därför fortfarande oroade över taxonomin som är under framtagande. Statsministern har svarat på frågor om det. Vi kommer nog ändå att återkomma till detta. Jag vill återkomma till långtidsbudgeten. Vi har länge drivit på för respekt för rättsstatens principer som en grundförutsättning för att länder ska kunna ta del av EU:s gemensamma medel. I långtidsbudgeten som det nu har beslutats om tas det, som statministern har redovisat, historiska steg i den riktningen. Men förslaget går inte hela vägen. Krav på att måste godkänna förslaget innan det kan börja användas kvarstår. Detta menar experter kan leda till att det kan dröja innan några ekonomiska stöd kan dras in. Jag undrar därför om statsministern ser att det finns några möjligheter att agera för att snabbt ska kunna ge ett förhandsbesked om förslaget. 92 Statsminister (S): När det gäller klimatet tycker också jag att vi måste återkomma till diskussionen om taxonomi. Det trycket måste bibehållas. Det har inte fattats några beslut där. Vi har gett tydligt uttryck för hur vi ser på saken. Det är flera som gör det tillsammans med oss. Men jag menar precis som att det finns all anledning att hålla det trycket uppe. Det är helt rätt. I fråga om budgeten och att det inte går hela vägen delar jag inte riktigt den uppfattningen. En domstolsprövning innebär inte att man inte går hela vägen. Vi har kollat det med både egna och rådets rättsexperter. De menar att uttalandet som gjordes inte ändrar den förordning som rådet har kommit överens med parlamentet om. Den ligger där. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Domstolsprövning är alltså inte i sig av ondo. Det hade kunnat ske ändå. Nästan vilken medlemsstat som helst kan begära det när som helst, höll jag på att säga. Det är alltså inte en eftergift. Den görs, och det ingår i rättssäkerhetstänket. Jag har inget emot en domstolsprövning. Däremot kan man efterfråga en så snabb prövning som möjligt. Alla ser ju att detta har stor betydelse. Oavsett när den processen tar slut gäller förordningen . Även om det kommer en prövning senare, låt oss säga , kommer man alltså att kunna pröva händelser, utbetalningar och åtaganden . Det är alltså ingen som kommer undan under de här två åren. I så fall kommer det möjligtvis . 93 (L): Jag vill tacka för svaret. Jag konstaterar att det ändå finns en risk att kommer att göra allt för att förhala processen så att inget stöd till ska kunna dras in före valet i landet. Det kan påverka det ungerska valet. Det vore ett bakslag för den historiska framgång som vi nu ser. Jag hör att statsministern säger att man kommer att följa processen. Jag ser fram emot att vi gemensamt trycker på för att få en rättsstat som fungerar utifrån de grundläggande rättsprinciperna. 94 Statsminister (S): Jag och är överens. 95 (S): Tack, statsministern, för rapporten! Det är inte lätt när 27 medlemsländer ska enas om avgörande framtidsfrågor. Men det finns onekligen en vilja att hitta gemensamma lösningar. Det visar inte minst förra veckans toppmöte. Att vi nu till slut har en långtidsbudget på plats och i EU:s historia har en möjlighet att stoppa utbetalningar till länder som bryter mot rättsstatens principer är oerhört viktigt och något som vi länge har kämpat för. Det är också glädjande, som flera i kammaren har nämnt, att alla medlemsländer har enats om högre ambitioner i klimatpolitiken och ett bindande mål om utsläppsminskningar på till 2030. Jag tycker ändå att det är värt att nämna att ambitioner är högre än så och att statsministern och regeringen har siktet inställt på att ska bli världens första fossilfria land. Men det överenskomna målet om uppnås förstås inte av sig självt. Beslutet förutsätter att alla medlemsländer tar sitt ansvar. Vilka insatser anser statsministern att EU ska prioritera för att påskynda utvecklingen från fossilberoende till fossilfria samhällen? Är det i transportsektorn? Är det i energisektorn? Vad anser statsministern är viktigast? 96 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Jag menar nog att alla sektorer ska bidra. Det uttrycks i budgeten att är dedikerade, men tanken är bredare än att budgeten i sig ska hantera detta. Det finns ett uttryck som lyder do no harm, och detta är viktigt. Transportsektorn måste bidra; det är ingen tvekan om det. Det är så både i och utanför . Men alla sektorer måste bidra. Därför är det viktigt att rikta in mer budgetmedel till de olika sektorerna så att de kan sätta upp mål för utsläppsminskningen. I transportsektorn handlar det om att flytta över mer till järnväg. Det som måste köras med lastbil ska köras med rena lastbilar och så vidare. Bara mål sätts och man är tillräckligt ihärdig kommer ut utvecklingen att gå åt rätt håll. Det ser vi i . Ett område som är under diskussion är utsläppsrätterna. Hur kan utsläppshandeln effektiviseras så att den bidrar till att utsläppen minskar mer? gjorde en bra insats för när vi helt enkelt annullerade ett antal utsläppsrätter. Då höjs priset på utsläppen, och utsläppen minskar. Diskussionen fortsätter om hur handeln med utsläppsrätter kan effektiviseras så att den bidrar till ännu mer minskning. Detta är ett tydligt område där vi behöver göra mer. 97 (MP): Jag tackar statsministern för redogörelsen. Vi har äntligen landat ett klimatmål, och som vi har hört blev det på . Det är dock inte tillräckligt eftersom det inte är i linje med vetenskapen. Som jag tog upp på innan toppmötet går det inte att förhandla med naturens lagar. Både och regeringen hade velat gå längre. är det historiskt att EU har samlats kring detta mål. Det gör att EU går före som en klimatledarkontinent, vilket är väldigt värdefullt. På den öppna tog jag upp frågan om nettomål och att vi är oroliga för att detta ska urholka målets ambitionsnivå. Det är viktigt att slå vakt om målets ambition och integritet så att det inte går att fiffla genom något slags kreativ bokföring. Jag tog också upp utsläppshandeln, som är EU:s enskilt viktigaste verktyg. Detta kom ju upp på rådets möte, och statsministern rapporterade att man ska återkomma med kostnader för utsläppsrätter. väntar förhandlingar med parlamentet, och parlamentet står ju bakom . Mina två frågor är: Hur ser statsministern på möjligheten att skärpa utsläppshandeln? Hur sannolikt tror statsministern att det är att vi nu kan få till en bra ambition för målet vad gäller dess integritet, apropå det här med nettomålet? 98 Statsminister (S): Vad gäller netto- och bruttomål är det viktigt att vi ser upp. Man kommer såklart också att räkna sänkor, och den möjligheten finns. Men för vår del är det viktigt att ligga på om att det är utsläppen som ska minska. Vi ska inte rädda detta med att öka på sänkorna, utan utsläppen måste minska. Att döma av de svenska satsningarna i stålindustrin, gruvindustrin och batteriproduktionen kommer mer och mer att handla om att få ned utsläppen. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Vi måste dock ligga på för att säkerställa en utsläppsminskning, för det är givetvis det bästa. Utsläppshandel är en del, och därför är det uppe till diskussion hur den kan effektiviseras. En del av pengarna från utsläppshandeln går till en fond som stöder omställning. Utifrån den diskussion som var vill nog många länder se att det inte blir en försämring av detta stöd. Det gäller till exempel , som vi alla vet har en lång väg att gå på grund av sin energimix bestående av olja, kol och gas och bara en liten del förnybart. behöver därför veta att systemet med utsläppsrätter också i fortsättningen ger dem möjlighet att ställa om. Det kommer nog att vara en viktig parameter. Vi ska driva på för ett effektivt utsläppshandelssystem som minskar utsläppen, för de måste minska. 99 (MP): Jag tackar statsministern för ett tydligt svar. Så här sist i frågerundan får jag nog lov att upprepa lite av det som har sagts tidigare. När det gäller demokrati och rättsstatens principer är det precis som statsministern sa historiskt att det skärpta regelverket kommer på plats. Oppositionen i har reagerat positivt på detta, och det är mycket bra att rättsstatsmekanismen antas med kvalificerad majoritet så att och inte kan hålla varandra om ryggen med veto längre. Som statsministern också sa är regelverket som förhandlades med parlamentet intakt. Kritiken gäller att man är rädd att det ska förhalas i . Jag har dock också hört . Det är därför bra om kan ha ett örnöga på detta så att det inte sker försök till förhalning. Det ligger säkert i intresse att få följa denna utveckling fortlöpande. 100 Statsminister (S): Jag kan bara hålla med. Det är viktigt att vi håller koll på processen så att det blir som det är tänkt. Förordningen är på plats. Parlamentet ansåg också att det uttalande som gjordes inte stred mot förordningen, och rättsexperterna har sagt att det inte ändrar syftet. ska förordningen implementeras. Jag hade gärna sett den fix och färdig , men det går inte av praktiska skäl. Tillämpningen gäller dock från , så även om det blir senare processer gäller den alltså . Återrapporteringen var härmed avslutad. § 10 (forts. från § 8) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 101 (SD) replik: Jag kände mig tvungen att begära replik efter det statsrådet sa om SD. De nedskärningar som statsrådet tog upp är rent administrativa nedskärningar. Man kan ju göra vinster på att samordna administrationen, och de pengarna kan ju gå till undervisning och forskning. Det är bra och något alla vinner på. När det gäller det forskningsanslag som vi tar bort från de konstnärliga högskolorna överför vi dessa pengar krona för krona till basanslaget. Detta måste man fatta när man läser tabellen. De förlorar inte en enda krona på detta. Vi för bara över anslaget från forskningen till deras basanslag. Är det som har föreslagit en sådan här modell? Nej, det är i slututredningen. När det gäller lärosätenas frihet vill vi egentligen ha mer frihet, inte mindre, som jag har påpekat en massa gånger . Vi vill två saker. Det första är att den forskning och undervisning som sker ska följa högskolelagen och bygga på vetenskap.