prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — Här måste utbildningssektorn, näringslivet och staten samverka för att klara transportsystemets kompetensutmaningar. Jag vill också lyfta fram bilstödet till personer med funktionsnedsättning. Det är en frihetsfråga att fritt kunna välja hur man tar sig till jobbet eller när man vill besöka vänner. Ansökningsprocessen behöver dock effektiviseras. Vi liberaler anser att alla transportslag behövs och att det är utsläppen, inte vissa transportslag, som ska minska. På bara har vi sett ett stort steg mot våra klimatmål. Andelen laddbara personbilar ökar starkt, nya ellastbilar börjar komma ut på marknaden, elflyg utvecklas och ett flertal försök med nya bränslen testas. Vi är på rätt väg. Vi måste uppmärksamma de positiva stegen för att få energi för att gå i mål 2030. 198 (MP): har coronapandemin påverkat hela samhället. Självklart är transportsektorn ett av de områden som påverkas särskilt mycket när människor tar ansvar genom att undvika att resa. Regeringen har gjort insatser som har kunnat möta flera akuta behov under pandemin. Fokus har legat på att säkerställa samhällsviktiga transporter och värna sysselsättningen i transportbranschen. Men regeringen konstaterar i propositionen att fler insatser kommer att behövas. Vi i är särskilt oroliga för utvecklingen inom kollektivtrafiken. För att minska smittspridningen är det oerhört viktigt att många svenskar jobbar hemifrån och undviker att åka buss, spårvagn, tunnelbana och tåg till jobb och fritidssysselsättningar. Men de som behöver ta sig till sitt arbete, till exempel inom sjukvården, med kollektivtrafik måste kunna göra det på ett säkert sätt. Regeringen har gett de regionala kollektivtrafikmyndigheterna riktade statsbidrag om för att upprätthålla kollektivtrafiken. För föreslås ett statsbidrag på . bedömning är att det kommer att behövas ytterligare stöd för att upprätthålla kollektivtrafiken. Det är också mycket viktigt att det planeras för att resandet med kollektivtrafik både ska kunna återhämta sig och ta marknadsandelar från biltrafiken när den gröna återstarten efter kommer. Det är helt nödvändigt om vi ska kunna uppnå våra klimatmål. Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av inrikes utsläpp av koldioxid. För att klara våra klimatmål och minska utsläppen från transporter till 2030 jämfört med men framför allt för att kunna nå nollutsläpp till 2045 måste utsläppen av växthusgaser minska i mycket snabbare takt. Regeringen har konstaterat att det behövs förbättrade effektbedömningar i klimatpolitiken om mer verkningsfulla beslut ska kunna fattas. Därför avsätter regeringen nu medel för att ska jobba med detta. Transporteffektivitet är en viktig och nödvändig del av omställningen. Trafikarbetet behöver minska. För att lyckas med omställningen räcker det inte att bara byta en bensin- eller dieselmotor mot en motor som drivs på el eller biobränslen. Vi behöver också en kraftfull effektivisering av transporterna. Det är nödvändigt om den förnybara energin och bioråvaran ska räcka, inte bara till omställningen av transportsektorn med persontrafik, godstrafik på väg och järnväg, flyg och sjöfart utan till hela samhällets omställning. Regeringens klimatkollegium har haft sitt första möte, och där diskuterades särskilt flygets bränslebyte. debatterar även landsbygdspolitik, och jag vill framhålla att bilen behövs i glesbygd och på landsbygd. Förutsättningarna att ställa bilen är bäst i städer och på orter där kollektivtrafiken är utbyggd och där avstånden är lagom långa för att ta cykeln till jobb och skola. En viktig del av att skapa ett mer transporteffektivt samhälle är att flytta transporter både för personer och gods från väg och flyg till järnväg och sjöfart. I regeringens godstransportstrategi är inriktningen om överflyttningen tydlig, och vi i är särskilt glada att regeringen avser att förlänga och vidareutveckla miljökompensationen för godstransporter på järnväg. Det är en satsning på . Under pandemin har mängden tåg i spår av förklarliga skäl minskat, vilket har skapat möjligheter att genomföra mer underhåll. Regeringen har gjort en extra satsning på på järnvägsunderhåll, och fortsätter man satsningen genom att utöka underhållet med utöver det som redan ligger i den nationella planen. Det är givetvis en mycket viktig strategisk satsning. Regeringen satsar också på att utöka underhållet av vägar med en halv miljard . anser att väginfrastruktur i stort är färdigutbyggd men att det är viktigt att underhålla vägar, särskilt på landsbygd och i glesbygd. Vägunderhåll är viktigt för ökad trafiksäkerhet. Regeringen har fattat beslut om ett nytt transportpolitiskt etappmål för trafiksäkerheten för att antalet omkomna ska minska dramatiskt. Kompetensförsörjningen är en utmaning inom järnvägssektorn, och därför är det bra att regeringen satsar på att främja kompetensförsörjningen, framför allt inom järnvägen. Jag är ju miljöpartist, och därför måste jag säga något om cykling. Under har cyklingen fått ett uppsving. Det är bekvämt, smidigt och smittsäkert. Dessutom bidrar det till ökad motion och friskare luft. Regeringen föreslår en tvåårig cykelsatsning där stadsmiljöavtalen utökas med 300 miljoner respektive särskilt riktade till cykling – detta utöver den årliga miljard som kommuner och regioner kan söka för såväl satsningar på cykel som satsningar på kollektivtrafik och hållbara godstransporter. I regeringens cykelsatsning ingår också en satsning på totalt 100 miljoner de kommande två åren på statlig cykelinfrastruktur och på samverkan med civilsamhället. Forskning är viktigt för att kunna utveckla transportsektorn och få mer klimatsmarta transportlösningar. Cykling är ett område som traditionellt sett har getts alldeles för lite forskningsutrymme. Det behövs mer kunskap om hur cykling kan utökas och göras säkrare. Därför var drivande bakom inrättandet av ett nationellt för cykling, det som kallas Cykelcentrum. Anslaget till VTI, , och Cykelcentrum utökas nu med . Regeringen vill stärka totalförsvaret och intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret. Transporter måste kunna säkerställas även under kriser, och regeringen föreslår därför en satsning på för som sedan kommer att utökas kommande år. En övergång till inhemska drivmedel är viktigt eftersom det minskar samhällets sårbarhet. kommer att bli ett utmanande år då vi fortsätter att hantera coronapandemin. Men vi måste också rikta blickarna framåt mot en grön återhämtning och omställning. Just på grund av pandemin är ordinarie ledamot i trafikutskottet, , inte här. Men jag hoppas att jag har kunnat ersätta henne på ett lagom bra sätt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 199 (KD) replik: Jag ämnar inte försöka förlänga debatten alltför mycket, men jag vill bara dubbelkolla att jag hörde rätt. Jag uppfattade det som att ledamoten sa att vägtrafiksystemet ur ett miljöpartistiskt perspektiv mer eller mindre är färdigbyggt. Då blev jag nervös. Vad vi ser i och egentligen i hela västvärlden är en utökad urbanisering. Fler människor väljer att flytta in till städer. Det är en process som har pågått , och det finns väldigt lite som talar för att den kommer att avstanna. I har vi Östlig förbindelse. I min hembygd bygger man om runt . Vi ser behov i . Men vi ser också i norra att våra universitetsstäder och städer med tung industri kommer att behöva en fungerande infrastruktur. Det räcker inte att infrastrukturen bara fungerar inne i städerna; det är rätt bra om man emellanåt också kan köra mellan städerna. Jag träffar en hel del människor, framför allt från landsbygden, som är djupt frustrerade över att man just nu sänker hastigheterna därför att man inte bygger ut vägsystemet. Jag måste bara få ställa frågan: Var det rätt uppfattat att uppfattar det som att vägsystemet i princip är färdigbyggt? 200 (MP) replik: Jag måste ändå säga att jag har varit kommunpolitiker i fjärde största stad, , den stad som växer mest och där vi bygger flest bostäder. När man bygger ut stadsdelar och nya bostadsområden i städerna behövs det självfallet också vägar där, men det är infrastruktur i väldigt stor utsträckning. Det är absolut så när man bygger ut städer att det kan behövas lite länkar hit och dit som också är statlig infrastruktur, men på det stora hela är infrastrukturen för vägarna väldigt väl utbyggd. Faktum är att om vi ser på vägutbyggnaden utifrån ett perspektiv med cirkulär ekonomi ser vi att vägarna är så väl utbyggda att vi oftast kan använda den vägyta vi redan har till fler filer men också filer för cykling, så att vi kan utnyttja den befintliga väginfrastrukturen på ett bra sätt. När vi pratar om utvecklingen av våra städer tycker jag att det är viktigt att komma ihåg att det är just i städerna som förutsättningarna är allra bäst att skifta från bil till kollektivtrafik och till cykel för att minska trafikvolymerna för bil så pass mycket som vi behöver för att klara klimatmålen. Därför är det allra viktigaste när vi bygger ut städerna att vi planerar och bygger ut spårväg – tunnelbana om vi befinner oss här i – men också busstrafik. Och visst, bussarna behöver också väg att köra på, absolut! 201 (KD) replik: Jag har all respekt för att man om man bor i eller och har förmånen att pendla mellan och kan uppleva att trafiksystemet är förhållandevis väl utbyggt. Det finns både järnväg och fin motorväg, men till och med i det systemet finns det flaskhalsar emellanåt. Och man behöver inte åka långt norr om innan man upptäcker att vägsystemet inte fungerar. Som ledamot är man givetvis också välkommen att besöka min hembygd och komma ut på kusten och se hur hela systemet kör fast en sommardag ute i . Alltså, med all respekt: Vi måste ha en fungerande infrastruktur i hela landet. Sedan kanske det inte måste vara just färre bilar som kör, utan det är bränslet som är den stora problematiken. Det är klart att en ökande befolkning med ökande mobilitet kommer att innebära fler fordon i någon form, men då är det bränslet och utsläppen vi måste bekämpa, inte själva fordonet. 202 (MP) replik: säger att det är ganska väl utbyggt för trafiken mellan och , men då kan jag påminna om att det inte alls är det. Vi behöver nu fyra spår på järnvägen mellan och , och där har regeringen kommit med beskedet att det ligger i planen. Det behövs också spårväg i , och det behövs stora satsningar eftersom bostadsbyggandet är så starkt. När det gäller landsbygden och glesbygden behövs en stark satsning på vägunderhållet. Jag som landsbygdspolitisk talesperson i skriver verkligen under på det. Det är ett av skälen till att regeringen satsar en halv miljard på att stärka vägunderhållet. Det är för trafiksäkerhetens skull. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2020/21:1 delvis) Areella näringar, landsbygd och livsmedel 203 (M): Vi ska nu debattera utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Såklart sparar vi det bästa och bästa sändningstid på tv – ingen blir förvånad över det. Jag hade gärna sett att landsbygdsministern var här och deltog i debatten. Jag hade gärna sett att landsbygdsministern hade stått i denna talarstol och pekat ut en väg: Hit ska vi, det här är visionen! Det var vad vi gjorde när vi antog en livsmedelsstrategi i denna kammare, brett över partigränserna. Det var en livsmedelsstrategi som sa att vi skulle öka vår produktion, öka vår självförsörjning och öka exporten. Tyvärr är vi inte på väg dit, fru talman, utan det är negativa tendenser här. Det är fortfarande så att ett antal mjölkbönder lägger ned , och vi har i princip den lägsta mjölkproduktionen i hela EU. Mjölken är som vi alla vet motorn i svenskt lantbruk, så det är jätteoroväckande. Om vi ska uppnå målsättningarna för livsmedelsstrategin till 2030 som antalet mjölkproducenter minskar kommer de som är kvar att behöva bli väldigt mycket större om vi ska klara av att öka produktionen. Om det är dit vi vill ska vi också säga det – att det är den storleksrationaliseringen vi vill se och att vi bara vill se större lantbruk så att vi klarar att höja produktionen enligt strategins målsättning. Det hade varit väldigt intressant att få ha med vår landsbygdsminister här och höra vart vi ska. Detta år har inte varit något annat år likt. Det har i alla fall varit glädjande på det viset att efterfrågan på svenskproducerade livsmedel har gått upp . Detta beror på att man har ätit lite mindre ute på restaurang och köpt hem mer mat. Det är glädjande att konsumenten inser värdet av att köpa den svenska maten och att det finns en hållbarhet i att göra det. Det är mat som är producerad med mycket mindre antibiotika och på ett miljö- och klimatmässigt hållbart sätt. Det är väldigt glädjande. Jag är dock rädd för att konsumtionen av svenska livsmedel kommer att minska igen när vi kommer ur pandemin, och då får vi också svårt att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar. Jag tycker att regeringen är svaret skyldig här. Hur ska vi vända trenden nu? Hur ska vi få siffrorna och framtidstron att vända uppåt? Från sida har vi ett antal förslag i ett landsbygdspaket, och jag tänkte kort föredra några av dessa. Först vill jag säga att det jag tyckte att regeringen gjorde riktigt bra, vilket av regeringspartierna eller samarbetspartierna som vill ta på sig ansvaret för det, var den stora självfinansieringen av landsbygdsprogrammet. När vi fick en mindre budget för jordbruket på EU-nivå såg till att göra en självfinansiering av landsbygdsprogrammet, och det är jätteviktigt. Det är lika viktigt att det nya landsbygdsprogrammet blir intressant och ändamålsenligt så att många vill använda det som kommer att finnas i det. Annars har vi i alla fall ingen vinst vunnen. Så till några förslag i budget. Jag börjar med . Vi skjuter till pengar för att ska kunna genomföra den samverkansprocess som man har tagit fram, där man pratar om 88 åtgärder för att öka produktionen i skogen. Detta borde ha varit en viktig del i den skogsutredning som presenterades för någon vecka sedan, där man skulle prata om ökad produktion och stärkt äganderätt och hur vi ställer om till en cirkulär bioekonomi. Tyvärr handlade skogsutredningen snarare om hur vi tar mer mark ur produktion och försämrar äganderätten, men det är en annan debatt. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi har också skjutit till pengar för ersättning av viltskador. Vi tycker att det behöver finnas en större pott pengar att ta ur när man blir utsatt för rovdjursangrepp på sina tamdjur och lantbruksdjur. Det har koppling till en liten satsning vi gör på länsstyrelserna som inte ligger under det här utgiftsgiftsområdet men som är viktig att ta med. Vi tycker att staten ska ta hela kostnaden för skyddsjakt på rovdjur. Vi hade en debatt för någon vecka sedan om skyddsjakt på varg. Vi tycker att det är viktigt att staten går in och tar den utgiften. Jag läste en nyhet precis innan jag gick hit som handlade om en varg som är skyddsjagad, en problemvarg. Det har lagts ned på att jaga den här vargen, plus diverse resekostnader, men säger att ingen ersättning ska utgå till dem som utfört skyddsjakten. Det är helt orimligt. Därför tycker vi att staten ska gå in och ta den kostnaden. Vi har en annan satsning på länsstyrelserna som är starkt kopplad till jordbruket. Vi vill stärka länsstyrelserna när det gäller att genomföra miljökonsekvensutredningar för att det ska bli enklare och gå fortare för lantbrukarna att få sina miljötillstånd. kan det ta upp till tre att få ett miljötillstånd. Då har kanske möjligheten försvunnit och banken sagt att det är intressant. Kontraktet som man eventuellt skulle ha fått finns inte kvar längre om det tagit tre att få ett miljötillstånd för att utöka sin produktion. Det är helt orimligt, och det motverkar helt livsmedelsstrategins mål. Jag hoppar tillbaka till utgiftsområde 23. Regeringen gjorde också en satsning på trikintesterna. Man ska gå in och ta kostnaden för trikintesterna, och det tycker jag är jättebra och viktigt. Men vi behöver också gå in och ta kostnaderna för cesiumproverna. Detta därför att vildsvinsstammen växer i de områden där cesiumprover behöver tas. Därmed är det oerhört viktigt att vi bibehåller hög avskjutning, och det är rimligt att staten tar kostnaden för både trikinprov och cesiumprov. Vi har också satsningar på områden där regeringen tyvärr sänkte eller nästan helt tog bort sina satsningar. Det gäller pengar rakt in till livsmedelsstrategin. Där har vi gjort en större satsning från sida. Vi tycker att det är viktigt att bibehålla den ekonomiska nivån för att komma framåt med livsmedelsstrategin. Som sagts tidigare är den en bra bit från att uppfylla sina mål, och därför behövs det mer medel. En annan viktig satsning som vi gör från sida är att vi skjuter till pengar till fler platser på veterinärutbildningen. Det är oerhört viktigt. Det är stor efterfrågan på veterinärer, framför allt på lantbruksdjurssidan, så det behöver bli fler platser. Det finns ett annat problem med veterinärerna, och det är att det är så många som inte vill jobba med lantbruksdjur. Den diskussionen ska vi inte ha . Men tycker att det är viktigt att satsa på fler veterinärplatser. Vi har också tagit med en nedsättning av slakteriavgifterna, som är en stor konkurrensnackdel för svenska bönder . Vi skjuter till 70 miljoner extra i vår budget för att ta det. har valt ett system som tyvärr innebär en ganska stor konkurrensnackdel för svenskt jordbruk, och därför tycker vi att det är otroligt viktigt att utöver de 107 miljoner som finns i budgeten tillföra ytterligare 70 miljoner för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi tror och vet att jordbrukare och skogsbrukare behöver öka sin produktion. Det är genom ökad produktion vi får stärkt lönsamhet, och på det sättet kan jord- och skogsbruket leverera de miljö- och klimatnyttor som vi vill och begär att de ska göra. 204 (S) replik: Tack, , för anförandet! lyfte upp flera satsningar som tycker är särskilt viktiga på områden där de tycker att regeringsunderlaget gör för lite. lyfte inte upp naturnära jobb eller att inte tycker att naturnära jobb är en viktig satsning nu när vi har en ganska stor mängd unga arbetslösa som skulle kunna komma in och få både utbildning och försörjning från eller någon av de andra myndigheter som ingår. har också dragit bort pengarna från arbete med det här. Sedan har man kanske glömt att ta bort pengarna från de andra myndigheterna. Det kan vara en sådan där fadäs som kan hända. Annars får gärna kommentera varför man tar bort pengarna från men inte från eller SGU eller för den delen från länsstyrelserna. nämnde inte heller att man tycker att ska privatiseras och att en stor del av vår gemensamt ägda skog ska säljas. Vi har tidigare sett hur det går när är med och styr och ska användas som markbytesverktyg. Då kommer de stora, produktiva skogsmarkerna i de andra skogsbolagens ägo, vilket ju är en ny form av baggböleri. Jag stannar där, så kan utveckla varför man inte satsar på naturnära jobb. 205 (M) replik: Tack för frågorna! Vad gäller naturnära jobb tycker vi att det är mycket bättre att stärka själva näringarna. Kan vi stärka näringarna och ge dem verktyg så att de kan öka lönsamheten kommer de också att anställa fler människor, vilket kommer att leda till att fler människor kommer ut i jobb. Det är den tanke vi moderater har för att skapa nya jobb. De naturnära jobben är mer av en socialdemokratisk tanke. Vi har olika uppfattning om hur man skapar nya jobb; så är det. Men det gläder mig att jag ska få tala om vårt försäljningsprogram för . Det är jätteintressant. Till skillnad från regeringen och den skogsutredning som presenterades har vi ingen misstro mot de privata skogsägarna. I skogsutredningen pratar man om hur mycket mer mark man ska ta ifrån de privata skogsägarna för att bevara höga naturvärden. Vi tror att de privata skogsägarna kan bevara höga naturvärden själva. Det är också de privata skogsägarna som har tagit fram de höga naturvärdena genom att bruka sin skog på ett ansvarsfullt sätt. leder snarare till en misstänksamhet hos skogsägarna. De tänker att om de tar hand om skogen på ett bra sätt kommer staten och lägger en död hand över den. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi tycker i stället att fler svenskar ska få möjlighet att bli skogsägare. Därför har vi tittat på ett förslag om att sälja ut mindre delar av . De ska inte säljas till de stora bolagen, och man ska bara kunna köpa en del var i . Detta för att fler svenska medborgare ska få chansen att bli skogsägare och känna den glädje som det är att vara just skogsägare. 206 (S) replik: Vi kan konstatera att när tillhör regeringsunderlaget lägger man fram propositioner som försätter skogsägarna i en situation där de inte har rätt till ersättning. Vi har varit glasklara med att skogsägarna självklart ska ha den grundlagsskyddade rätten till ersättning om det är frågan om intrång. Jag vet inte om har läst hela på 1 200 sidor. Man kan konstatera att den lyfter väldigt många perspektiv. ska den ut på remiss, och vi ska ta emot den och inom ramen för januariavtalet bereda alla de frågor som finns med där: äganderättsskyldigheter, internationella åtaganden och säkerställande av skyddet för biologisk mångfald på relevanta marker. fortsätter med sina förslag om fullskalig privatisering. 207 (M) replik: När det gäller de internationella åtagandena har vi faktiskt också med pengar till för att titta på och utreda hur vi jämför de internationella åtagandena – hur vi jämför skyddad natur med övriga länder i . Det framgår med ganska stor tydlighet att vi i har valt att tolka detta på ett sätt som vittnar om självskadebeteende, som vi tyvärr gör här. Jag har faktiskt redan läst mycket av , och jag är positiv till förslaget att det alltid ska utgå ersättning för markintrång. Däremot har vi från sida sagt att vi måste lugna ned oss när det gäller markintrång och att ta över mark. Procentuellt behöver vi förmodligen inte undanta mer skogsmark från produktion. Det är vi övertygade om från sida. Men just förslaget om att ersättning alltid ska utgå är väldigt bra. 208 (MP) replik: ger en intressant redogörelse för de satsningar som gör i budgeten men nämner inte med ett ord vilka satsningar inte gör eller var man skär ned. Ett sådant område är det ekologiska jordbruket. Min fråga till är varför vill försämra konkurrenskraften för svenskt jordbruk och skära ned på satsningarna på ekologiskt jordbruk. Min andra fråga till är vad han rekommenderar de ekologiska lantbrukare som finns , som brukar av åkerarealer, att göra när skär ned deras möjlighet att fortsätta. Min tredje fråga är om inte tycker att det är ganska bra att vi har ekologiskt jordbruk i , som bidrar till 8 av de 17 globala hållbarhetsmålen, bland annat genom högre artrikedom för växter och pollinerare, minskade klimatutsläpp, stor potential för minskat näringsläckage och skydd av yt- och grundvatten. 209 (M) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tackar för frågorna. När det gäller den peng till ekologisk produktion som vi har dragit ned handlar det alltså om 25 miljoner. Det är den extrasatsning som gjordes på ekologisk produktion som vi har tagit bort. Vi har i stället skjutit till 50 miljoner för livsmedelsstrategin därför att vi vill främja hela det svenska jordbruket. Jag vet att har en onormalt stor vurm för den ekologiska produktionen. Men någonstans måste man börja inse att det inte är den som är räddningen i jordbruksfrågan. Vi ser hur efterfrågan på ekologiskt producerade varor minskar kraftigt i . Prisbilderna harmonierar numera i princip med den konventionella odlingens. Efterfrågan har alltså sjunkit så pass mycket att man inte får betalt. Och man får egentligen inte betalt för de mervärden som framhäver, till exempel att det skulle vara klimatmässigt bättre att odla ekologiskt. Det finns ingen som helst essens i det.