prot · H80918 · 2020-10-01 00:00:00 — Det är något som minister har bekräftat för mig på en tidigare ställd skriftlig fråga. Men visar det sig att hade Sida förhandlat med världens största bolag för fastighetsrådgivning, , om lediga lokaler i banken tidigare lokaler i 90 i – också det i . verkar man hamna där i tidigare banklokaler. På uppdrag av landets skattebetalare: Vad räknar regeringen med att spara på denna flytt? 13 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Regeringen har flyttat ut en del myndigheter från framför allt till övriga landet. Det har bidragit till att vi har fått en ökad statlig närvaro i en rad olika kommuner och andra delar av landet. Jag tycker att det har varit en viktig satsning. Jag tycker att man ska se i det perspektivet. Först var tanken att Sida skulle till , men det visade sig att det var svårt att hitta lämpliga lokaler till bra priser så att skattebetalarnas intressen togs till vara. har det skett i , och jag tycker att det ser ut som en bra lösning till lägre kostnader, som gör att vi också kan använda en större andel av pengarna till bistånd. 14 HANS (M): Jag har flera kollegor i kammaren som inte kommer från . Jag tror att merparten av oss inte uppfattar , och som hela landet. Men jag återkommer till den fråga som biståndsministern berörde mot slutet. Hur mycket är det tänkt att man sparar av skattebetalarnas pengar på myndighetsflytten? 15 Statsrådet (MP): Det är en rätt väsentlig sak att också se till att regionen fungerar och har en statlig närvaro. Det är inte bara fråga om . Det gör skillnad om vi placerar myndigheter utanför i regionen. Det är lite svårt att svara exakt på frågan innan det finns några kontrakt skrivna. Ni får väl vänta något på svaret. Utvisning av brottslingar dömda för våldtäkt 16 (SD): Av dem som saknar svenskt medborgarskap och som döms för våldtäkt i är det som utvisas. Övriga får stanna i . Många av dessa människor begår nya grova brott. 19‑årige mördades när han försökte skydda sin från att bli våldtagen. Mördaren är en 23-årig man från i som är dömd för flera sexualbrott i . Varför låter regeringen av alla utländska medborgare som dömts för våldtäkt i stanna här? 17 Infrastrukturminister (S): Det är naturligtvis oerhört viktigt att de som begår brott ska dömas, lagföras och till skydd för brottsoffer och andra sättas i fängslat förvar. Men det finns också regler som säger att vi inte kan återförvisa människor till länder där de riskerar till exempel dödsstraff eller tortyr. har jobbat med att förhandla om förutsättningar för att länder ska ta tillbaka personer som har begått brott, men det är inte alltid möjligt. Under en lång rad år har skärpt lagstiftning införts, inte minst när det gäller sexualbrott. Vi har bland annat drivit igenom en samtyckeslag, som ger ökat skydd och stöd för kvinnor som säger nej. Vi stärker skyddet för brottsoffer, och det blir tuffare straff för den som begår sexuella övergrepp. 18 (SD): Regeringen talar mycket om vad man har gjort, men siffrorna talar faktiskt sitt tydliga språk. Vi anser att alla som kommer till vårt land och begår grova brott borde utvisas. Vi ska inte ha andra länders mördare och våldtäktsmän boende i vårt land. Jag är faktiskt helt övertygad om att i stort sett alla är överens om detta, utom möjligen regeringen själv. Låt mig vända på frågan. Vi anser att siffran på hur många våldtäktsmän som kan få stanna borde vara . Hur stor anser regeringen att den siffran borde vara? 19 Infrastrukturminister (S): Vi anser att , precis som länder i hela världen, ska följa internationella konventioner, inte återförvisa människor till länder där de riskerar dödsstraff eller tortyr. Det har varit en uppfattning som både denna regering och tidigare regeringar i har tyckt varit helt rimlig. Man ska inte godtyckligt anta uttalanden som bygger på osaklig grund utan faktiskt noggrant följa internationella konventioner och därmed se till att hålla dessa människor i fängslat förvar i . 20 (C): Vi bygger mycket ny infrastruktur i form av vägar och järnvägar , men det planeras också för mycket bredband och nya el‑ och kraftledningar på många håll i landet. Allt detta är självklart jätteviktigt för att samhället ska fungera. I samtliga dessa byggen innebär det att man tar mycket jordbruksmark eller skogsmark i anspråk. Då görs också stora intrång i äganderätten och för den privata markägaren. Krav höjs på att använda så marksnål teknik som möjligt när man bygger till exempel nya kraft- och elledningar. Att samförlägga så mycket infrastruktur som möjligt för att ta så lite mark i anspråk som möjligt är något som bör nyttjas mer och bättre runt om i landet. På det finns också en livsmedelsstrategi som säger att vi ska producera mer livsmedel i . Min fråga blir därför till infrastrukturminister : Hur jobbar regeringen och dess myndigheter med att minimera intrång, till exempel genom att samförlägga så mycket infrastruktur som möjligt så att så lite mark som möjligt tas i anspråk? 21 Infrastrukturminister (S): Tack, , för en väldigt bra fråga! Det är helt rätt – vi står inför ett läge där vi redan nu med gällande nationell plan gör betydande infrastrukturinvesteringar i landet när det gäller såväl järnväg som väg. Vi kommer framöver att revidera den nationella planen och lägga en infrastrukturproposition på bord som jag föreställer mig kommer att innehålla än fler satsningar för att kunna hålla ihop landet och modernisera infrastrukturen men också se till att vi klarar klimatutmaningen. Då kommer kraven på ökad samplanering att bli allt viktigare. Vi har gett uppdrag till länsstyrelserna och att redovisa hur man kan göra planeringsprocessen både snabbare och mer effektiv. Jag tror att det är helt nödvändigt. Man ska ha så bra samplanering som möjligt. Men det kommer – det vill jag ändå vara ärlig med – att bli målkonflikter när samhällets gemensamma behov av att få den snabbaste vägen eller den bästa sträckningen ibland innebär att vi får betala markersättning till jordbrukare som står med produktiv skogsmark. 22 (C): Det gläder mig ändå att regeringen har tagit dessa initiativ gentemot bland annat länsstyrelserna och . Det är precis det här vi säger. Vi planerar för jättemycket, vi står inför stora investeringar och vi har många skrivningar i januariavtalet om bland annat infrastruktur och dylikt. Det görs också mycket stora investeringar i el- och kraftledningar runt om i landet. Detta är egentligen bara en uppmaning till regeringen att fortsätta och trycka på för att samförlägga än mer. Det ser jag fram emot att vi kan samarbeta om. 23 Infrastrukturminister (S): Jag delar den uppfattningen. Inte minst är det viktigt att man i planeringsprocessen har väl fungerande samråd med allt från kommuner till lokala organisationer, samfälligheter och andra. Den processen är oerhört viktig, och de gånger då det inte fungerat är det ofta för att man inte klarat kommunikationen . Vi ska både underlätta planprocessen och ha en väl fungerande kommunikation men vara ärliga och säga att ibland kommer det att bli målkonflikter där samhällets intressen får gå före. Upprustning av de regionala järnvägsbanorna 24 (V): Våra regionala järnvägsbanor är i skriande behov av upprustning, då regeringen och ensidigt har fokuserat på de mest trafikerade banorna. Några av de regionjärnvägar som behöver upprustning skyndsamt är Kinnekullebanan, Lysekilsbanan, , Stångådalsbanan mellan och och Tjustbanan mellan och . Gällande de två sista, Stångådalsbanan och Tjustbanan, har samtliga partier i Region gjort en framställan om en skyndsam upprustning av dessa banor till och regeringen. Jag ser att det skulle finnas stor klimat- och samhällsnytta i att bifalla en sådan framställan. Därför vill jag fråga infrastrukturministern ifall han har tagit del av den, vad han i så fall anser om den och ifall han ämnar ge större utrymme åt regionjärnvägarna i den kommande infrastrukturplaneringen. 25 Infrastrukturminister (S): Jag delar verkligen uppfattning att det är viktigt med investeringar i järnvägssystemet. Vi gör ju den största investeringen någonsin i järnvägen i . Vi rustar upp och renoverar – vi gör en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet – och bygger nytt. Spadtag tas för Norrbotniabanan, det stora, fantastiska järnvägsprojekt som stoppades av alliansregeringen men som får förnyad fart. Hur viktigt hade det inte varit för om den hade varit byggd med Northvolts etableringar och möjlighet till arbetsmarknadspendling? Vi kommer inom ramen för processen till en infrastrukturproposition och nationell plan att få ta ställning till hur vi ska kunna satsa på ytterligare viktiga järnvägsdelar – även i det småskaliga järnvägsnätet, var så säker – men också på nya stambanor för . 26 (V): En av min frågor var ifall ministern har tagit del av framställan från samtliga partier i Region . Jag har ett förslag till ministern: inte låna pengarna till höghastighetsbanorna? Låna 200–, lägg de pengarna i en separat projektorganisation och bygg ut höghastighetsbanorna skyndsamt! Då kommer vi att ha pengar kvar att satsa på järnväg i hela landet såsom de regionala järnvägarna. 27 Infrastrukturminister (S): Det är aldrig gratis att låna. Lån ska också betalas. Jag tycker att det viktigaste i detta fall är att vi har tillräckliga resurser för att satsa både på nya stambanor och på järnväg i hela landet. Vi får inte hamna i ett läge där vi ställer olika objekt mot varandra, utan hela landet måste hänga ihop. Det gäller för nuvarande nationell plan, och det kommer att gälla framöver. Jag har noterat att man i är väldigt angelägen om banan. Jag hoppas att vännerna i också är det, för det är en viktig del i den arbetsmarknadsförstoringen. 28 (KD): presenterade regeringen tillsammans med januaripartierna sin budget, som enligt deras egen utsago är historiskt stor. Det kan man i någon mening skriva under på. Det är en väldigt stor budget – är reformutrymmet. Inom detta reformutrymme kunde regeringen och januaripartierna inte skaka fram 50 miljoner, som var det begärde. Min fråga är därför: Glömde regeringen och januaripartierna bort , eller struntade man helt enkelt i äskande? 29 Infrastrukturminister (S): Det är sant att det är en historisk budget. I ett läge där vi har en pandemi som pågår har det varit viktigt att kunna göra stora investeringar för att skjuta till resurser till sjukvården, till äldreomsorgen och inte minst till alla de företag som drabbas av pandemin genom olika stödinsatser men också att göra det nogsamt på ett sätt som inte urholkar statsfinanserna – något parti ville lägga 100 miljarder – utan är ansvarsfullt. har fått reala tillskott som innebär att man i någon mening fått mer resurser än man begärt. har vi ett effektivt rättsväsen och en polis som har mer resurser . Det leder till fler fällande domar. Självklart kommer vi att följa utvecklingen när det gäller resurserna för åklagarväsendet. 30 (KD): Det räcker inte att följa utvecklingen. Här krävs ju insatser. Av de tillskott som gjorts och som regeringen ofta lyfter fram är merparten faktiskt satsningar som bygger på den alliansbudget som gick igenom 2015 och den M-KD-budget som gick igenom 2019. I själva verket drog regeringen ned på . Satsningarna bakåt i tiden kan man tacka KD för. har Liberalerna och till och med öppnat för en ändringsbudget. Indikerar inte det att ni gjorde fel? 31 Infrastrukturminister (S): Det indikerar framför allt att vi är en regering som tar ansvar för landets ekonomi men också gör ordentligt stora insatser för att kunna värna sjukvården, äldreomsorgen och alla de jobb och företag som hotas i pandemin och den ekonomiska kris som följer därefter och för att kunna prioritera allt från trygghetssystemen till andra delar av samhället. I den prövningen ska naturligtvis ytterligare resurser till åklagarväsendet också övervägas. Stärkande av det nordiska samarbetet 32 (L): Jag har en fråga till statsrådet . Jag är djupt oroad, fru talman. Regeringen har misslyckats i dialogen med våra nordiska grannländer. Jag är värmlänning men har inte längre koll på om gränsen är öppen eller ej. Handeln har påverkats. Det sociala livet har påverkats. Inte minst har det nordiska samarbetet påverkats. Visionen för är att vi ska vara världens mest integrerade region. känns det som om vi gått – inte under krigstid utan under fredstid. Jag får dessutom oroväckande signaler, signaler om att covid-19 gett länderna anledning att ägna sig åt sig själva. Att upprätthålla svensk gränshandel är såklart inget norskt kärnvärde, men risken verkar uppenbar att pandemin tillåts leda till att klockan vrids . Min fråga är vilken plan regeringen har för att motverka detta och återigen stärka det nordiska samarbetet. 33 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Regeringen har inte misslyckats med att påverka de andra nordiska länderna att fatta sina nationella beslut i det avseendet. De måste naturligtvis ha det nationella mandatet att fatta beslut när det gäller gränsfrågor. Vad vi och framför allt jag som Nordenminister har gjort är att vi varit otroligt aktiva för att försöka skapa dialog och förståelse men också se vad det innebär för det nordiska samarbetet på kort sikt och lång sikt att man stänger gränserna på det sätt man nu gör. och den har valt att ha öppna gränser. Vi har argumenterat starkt för att det är så vi vill se . Sedan har de nordiska länderna, framför allt , fattat beslut som gör att man öppnar och stänger gränserna. Vi har varit väldigt kritiska till detta och påpekat det. Jag var själv i och sa att detta inte är hållbart på lång sikt. Vi har alltså verkligen försökt påverka. sägs det att vi har misslyckats med att påverka de andra regeringarna i deras beslutsfattande. Jag skulle vilja säga att det inte heller är där vi ska vara. Men vi ska naturligtvis försöka påverka. 34 (L): Det nordiska samarbetet bygger på solidaritet, koordination och samverkan mellan länderna. Detta gäller framför allt i kristider, då samarbetet behövs som mest. Jag tycker att vi just nu är väldigt långt från den vision vi har satt upp tillsammans. Jag tror att regeringen och de andra nordiska regeringarna har ett ganska stort arbete framför sig när det gäller att återupprätta förtroendet. Vi värmlänningar väntar i alla fall på en konstruktiv plan. 35 Statsrådet (S): Jag delar helt uppfattningen att vi är längre från den visionen än vi var för . har tagit den mest aktiva rollen när det gäller att försöka lösa upp knutarna och se till att gränsen så snabbt som möjligt kan öppnas – inte minst av ekonomiska skäl, men också av sociala skäl och med tanke på relationerna mellan våra medborgare. Vi driver alltså frågan väldigt hårt från sida. Det är en av de frågor som står högst på min agenda som Nordenminister. Jag ser också fram emot fortsatt diskussion, för det här behöver vi göra tillsammans. 36 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Pandemin har slagit hårt mot . Välfärden runt om i landet – vård, skola och inte minst äldreomsorg – har prövats hårt. Personalen har slitit i många och långa timmar. Den snabba ekonomiska nedgången speglas också i kommunernas och regionernas skatteintäkter, vilket riskerar att äventyra deras möjligheter att erbjuda en god välfärd till våra medborgare. Därför är det avgörande med de historiska tillskott som föreslås i budgetpropositionen. Jag vill fråga civilministern: är de viktigaste satsningarna i budgeten, inte bara för det här året utan även ? 37 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Den här budgeten innehåller verkligen stora, historiska satsningar. Det handlar om sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Det är viktigt att detta märks i hela vårt land. Jag tror att det har stort stöd hos befolkningen och också, naturligtvis, hos medarbetarna i kommuner och regioner. Pandemin har haft stora konsekvenser, men de stora behoven såg vi även innan. Framför allt är det viktigt att kommuner och regioner i grunden prioriterar väldigt mycket av dessa resurser själva, men de ska gå till välfärden. Sedan har vi också en del riktade insatser. Sammantaget tror jag att detta har stor betydelse för att vi ska klara av en bra välfärd framåt. 38 (S): Detta är verkligen välkomna och viktiga satsningar. För oss som brinner för äldreomsorgen låter det bra med den riktade satsningen på äldreomsorgen. Men jag undrar på vilket sätt Äldreomsorgslyftet kommer att kunna stärka kvaliteten i äldreomsorgen? 39 Statsrådet (S): Detta är en satsning som redan har påbörjats i landet, och stärks den ytterligare. Det bygger på att arbetsgivarna och de fackliga organisationerna kommer överens, och sedan är staten med som part och tar stora kostnader. Detta är mycket medvetet när vi ser behovet av att förstärka en stor del av medarbetarnas villkor när det gäller rekrytering och utbildning. Då betalar staten så att man på betald arbetstid ska kunna få en fortbildning; det gäller undersköterskor och vårdbiträden. Detta betyder, tror jag, oerhört mycket för att vi ska få lyftet i äldreomsorgen. Trafiksäkerheten vid motionslopp för cyklister 40 (MP): Jag har en fråga till statsrådet om trafiksäkerhet vid landsvägscykling och allt hårdare yttranden över ansökningar om tävling och uppvisning på väg. har situationen förstås varit annorlunda på grund av , och många lopp har ställts in. Men planeras för nästa säsong, och 400 000 landsvägscyklister behöver nya träningsmål. För många cykelmotionärer är deltagandet i cykellopp också en viktig del av själva idrottsutövandet. Det mest kända är det gigantiska Vätternrundan, men de flesta lopp arrangeras av små föreningar, helt med ideella krafter, och har kanske 100, 150 eller 200 deltagare. Hur ser du på att motionslopp som har genomförts i 30, 40 eller ibland närmare och är helt ideellt arrangerade nu kanske inte kommer att kunna genomföras därför att ställer så hårda krav på trafiksäkerheten? 41 Infrastrukturminister (S): Tack, , för en väldigt bra fråga! Jag är själv cykelmotionär och tycker att inte minst Vätternrundan är ett fantastiskt lopp, liksom många andra lopp som arrangeras av ideella krafter med ett starkt engagemang för att främja cykling. Det är klart att också har ett uppdrag att främja detta och underlätta för det civila samhället att genomföra den typen av tävlingar. Jag kan ha respekt – det ska man ha – för att vi under en pandemi får införa särskilda restriktioner; det tror jag att vi alla har. Jag har också respekt för trafiksäkerheten. Det är viktigt att man tar hänsyn till den så att man inte utsätter andra trafikanter eller motionärerna själva för faror. Jag vill att vi ska se en förbättrad samverkan mellan och civilsamhället just för att det är så oerhört viktigt att ta vara på den kraft och det engagemang som finns inte minst i Cykelsverige. 42 (MP): är en av de tyngsta remissinstanserna, men det är i det län där loppet startar som fattar beslut. I län, som jag kommer från, gavs tillstånd för med villkoret att inför 50-årsjubileet byta varv på loppet för att minska antalet vänstersvängar. Detta är såklart en trafiksäkerhetsfråga. Det visar sig att man kan minska från 41 till 38 vänstersvängar. Detta är ett lopp över . hanterar bara kompletta ansökningar. Är det till de ska vända sig? 43 Infrastrukturminister (S): Jag gillar vänstersvängar, ska jag erkänna. Men det är nog bra att svänga åt båda hållen . Jag vill att det ska vara en så bra tillämpning som möjligt och bra samverkan mellan och , men det är viktigt att lyssna på det civila samhället. Det här är ideella krafter som jobbar och nätter för att kunna organisera ett lopp. Det tycker jag är otroligt angeläget. Den signalen vill jag passa på att ge här , men jag följer naturligtvis också upp detta i min dialog med . Kostnaden för flytten av Sidas huvudkontor 44 (M): Jag riktar min fråga till civilministern. I går kom beskedet att Sidas huvudkontor ska flytta till . Turerna kring flytten har, som min kollega nämnde, varit många, och det framgår nu med all tydlighet att regeringens beslut om att utlokalisera myndigheten från nuvarande lokaler inte var genomtänkt. Frågorna är många. Vad har kostnaden för flytten av Sidas huvudkontor, troligtvis dyraste adressändring, varit , och vad kommer slutnotan att landa på? motiverar beslutet om utlokalisering av Sidas huvudkontor med att statlig närvaro i hela landet är en fråga om legitimitet. Låt mig poängtera att hur regeringen prioriterar att spendera skattemedel onekligen också är en fråga om legitimitet. Tycker civilministern att det är en rimlig prioritering att lägga miljonbelopp på att flytta Sidas huvudkontor ? 45 Statsrådet (S): har tidigare svarat på frågan om kostnader och sagt att detta är något vi följer. Men jag vill säga att regeringens politik är att vi vill att myndigheter ska vara närvarande i hela landet och flytta från . Det är vad detta handlar om. Det är en samhällsekonomisk fråga som är viktig för att vi ska ha tillväxt och jobb överallt i vårt land. Det handlar också om utsatta stadsdelar utanför . Det är det svar som är viktigt att ge när det gäller statens ansvar och roll i detta. Sidas flytt kommer ansvarigt statsråd naturligtvis också att följa väldigt noga. 46 i (SD): I prognos är man bekymrad över antalet förvarsplatser. Pengarna räcker inte till, och bedömningen är att man kommer att tvingas minska antalet förvarsplatser från dagens 520 till 450 om inte regeringen i budgetpropositionen ger återkoppling om hur man ska lösa denna prekära situation. Hur ser då återkopplingen i budgetpropositionen ut? Jo, regeringen återkopplar inte alls och anslår inte en enda krona extra. Dessa platser behövs. Det är 100 procents beläggning på dem. Personer som inte har rätt att befinna sig i landet släpps fria på grund av platsbrist. Jag vill därför fråga statsrådet varför regeringen avser att minska antalet förvarsplatser. 47 Infrastrukturminister (S): Man bör nog påminna ledamoten om att vi står mitt i en pandemi. Vi är i ett läge där vi har betydande utmaningar inom sjukvården för att ta hand om personer som är sjuka. Vi behöver skjuta till resurser till äldreomsorgen och till kommuner och regioner för att upprätthålla kollektivtrafik och säkerställa att vi räddar jobb och företag. Vi är mitt i en stor, internationell kris. I det läget kraftsamlar vi med en budget på över 105 miljarder extra. Det är klart att de resurserna måste fördelas så gott som det är möjligt, och det finns naturligtvis en kontinuerlig dialog också mellan och om hur man ska hantera frågan om förvarsplatser, var så säker! Sidas partnerskap med Islamic Relief 48 (KD): har det avslöjats hur ledande personer inom Islamic Relief gjort avskyvärda antisemitiska uttalanden. har flera forskare visat på tydliga kopplingar mellan Islamic Relief och Muslimska . Det är uppgifter som styrks av utredningar i och . Trots detta kommer Islamic Relief även fortsatt att inneha status som strategisk humanitär partner till Sida. Jag vill därför fråga biståndsministern hur han motiverar ett svenskt partnerskap med en organisation kopplad till antisemitism och islamism och hur detta partnerskap rimmar med regeringens uttalade löfte om att bekämpa alla former av antisemitism. 49 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Jag tycker att antisemitism är avskyvärd. Man ska också vara väldigt tydlig när det gäller kraven på att samarbete från svensk sida med organisationer som har antisemitiska drag ska avbrytas. Islamic Relief är en brittisk organisation. Där har man tidigare sett sådana uttalanden, men har de personerna avgått, också från Islamic Reliefs svenska delar. Sida utser själv sina partner, och jag vet att man har gjort grundliga utvärderingar. Det har man också gjort på brittisk sida. är en organisation som har gjort väldigt viktiga insatser och är nära verksamheten på ställen där det verkligen behövs humanitär hjälp, och där fungerar man ofta på ett bra sätt. Pandemins effekter på det nordiska samarbetet 50 (S): Min fråga går till statsrådet . De nordiska länderna är ömsesidigt beroende av varandra, inte minst i våra gränsregioner.