prot · H80945 · 2020-12-02 00:00:00 — Jag har själv sett beslagtagna snaror och illegala fällor som har tömt djunglerna på liv och biologisk mångfald. Dessa varor får enligt Cites inte föras in i . Där sker det en stark och noggrann kontroll. Men om varor som tillhört utrotningshotade djur – det är olika kroppsdelar, skinn, ben och elfenben – väl kommer in i EU sker det inte längre en noggrann kontroll, med hänsyn till den inre marknaden. Därför vet vi inte hur mycket av dessa illegala varor som flödar in i . Vi har ingen noggrann statistik över det. Vi kan inte bedöma hur stort och allvarligt problemet är. Jag menar att vi måste ge tullen i uppdrag att bekämpa illegal handel med utrotningshotade djur. Under coronapandemin är det många som har skaffat hundar och andra husdjur. Tyvärr har smuggling av hundar skett i alldeles för stor utsträckning. Det är hundar som säljs på ett fasansfullt sätt och som smugglas in. De flesta hundar är i så dåligt skick att de måste avlivas. Vi måste stärka arbetet mot detta, och tullen måste få befogenheter att göra det. Skatt, tull och exekution Den tredje myndigheten som ligger under skatteutskottet är Kronofogden. ska få mer pengar i samband med en kommande satsning på civilförsvaret, och Kronofogden spelar en viktig roll i att göra det svårare för hänsynslösa människor att tjäna pengar på brottslig verksamhet. När dessa myndigheter fungerar väl blir det lättare för oss politiker att genomföra de förändringar som vi vill se och att stärka tilliten i samhället. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 10 Omvänd skattskyldighet vid omsättning av vissa varor betänkande 2020/21:SkU7 Omvänd skattskyldighet vid omsättning av vissa varor (prop. 2020/21:20) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) Pausad BNP-index-ering för drivmedel § 11 Pausad BNP-indexering för drivmedel betänkande 2020/21:SkU13 Pausad BNP-indexering för drivmedel (prop. 2020/21:29) 19 BORIANA (M): Detta år kommer att bli ihågkommet som prövningarnas år. Coronapandemin har slagit hårt mot hela världen, och är i det sammanhanget inget undantag. Tvärtom, den misslyckade Löfven-Tegnell-strategin har kostat tusentals människor livet. Vi befinner oss i ett mycket allvarligt läge. Sjukvårdspersonal kämpar dag och natt för att rädda liv. Poliser, lärare, bussförare och andra som inte kan jobba på distans gör sitt bästa för att samhället ska fungera så normalt som möjligt. Dessutom har coronaviruset drabbat ekonomin mycket hårt. Företag har lagts ned. Hela branschers existens är i gungning, och många människor har förlorat sina jobb. Företagare har sett sina livsverk gå i kras. Andra kämpar fortfarande för sin överlevnad och hoppas på en snar ljusning. Det gör vi alla. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Vi hoppas alla på att saker och ting ska återgå till det normala. Det gäller nu att inte fastna i förtvivlan över den situation vi ser omkring oss utan att blicka framåt och börja förbereda oss för livet efter . Det är då ska återstartas och återigen bli ett land där människor kan umgås utan restriktioner, gå på restauranger, teater och fotboll och, självklart, börja resa igen. Det är då företagen återigen går på högvarv och orderböckerna fylls. Vår uppgift som politiker är att skapa bästa möjliga förutsättningar för denna nystart och att undanröja de hinder som står i vägen. Vi moderater ser positivt på att regeringen medverkar till en, om än ytterst begränsad, justering av skatten på bensin och diesel. Vi anser dock att den sänkning som regeringen föreslår är långt ifrån tillräcklig. Skatten på bensin och diesel är alldeles för hög. Det är något som har sin grund i regeringens felaktiga och mycket negativa inställning till bilen. , i dessa coronatider, har det blivit tydligare än annars hur beroende vi är av bilen. Bilen är nämligen det transportslag som är bäst lämpat när det gäller att minimera smittspridningen. Därför är vi nu mycket tacksamma för alla som tar bilen till jobbet och därigenom inte bidrar till trängsel i kollektivtrafiken. Bilen har också i många fall blivit det enda till buds stående färdsättet, då andra transporter har ställts in. Möjligheten att hålla samhället igång ens på en mycket begränsad nivå hade försvårats avsevärt utan bilen – för att inte säga att det hade varit helt omöjligt. Men det är långt ifrån alla som har råd att äga en bil eller ens att köra en. Att köra bil får verkligen inte betraktas som en lyx som det ska vara få förunnat. Att kunna transportera sig med bil är en nödvändighet för många. Det är vår förbannade skyldighet att göra det möjligt för människor att ha råd att göra det, så att de kan få vardagen att gå ihop och sina liv att fungera på ett rimligt vis och inte minst för att hela ska kunna leva. Vi moderater anser att överindexeringen ska avskaffas och att skatten på bensin och diesel ska sänkas med vid pumpen. Överindexeringen tillsammans med de årliga kraven på ökad inblandning av biodrivmedel leder till kraftigt stegrade drivmedelspriser. Den ökade inblandningen riskerar dessutom att medföra en ökad bränsleförbrukning, eftersom biodrivmedlet har väsentligt lägre energiinnehåll. För den som är beroende av bilen blir effekten alltså inte enbart ett högre pumppris utan också en ökad kostnad eftersom det går åt mer drivmedel. Det är inte bara privatpersoner som behöver bilen för att få vardagen att fungera som lider av de höga drivmedelsskatterna. Också svenska företag som verkar på en internationell marknad blir lidande av de höga drivmedelskostnaderna. Företagens konkurrenskraft minskar, och viktiga jobbtillfällen går förlorade när skatterna pressas upp alltför högt. Även företag som verkar på den inhemska marknaden påverkas negativt av regeringens mobilitetsfientliga politik, bland annat genom högre fordonsskatter. Därför är det olyckligt att skatten på bensin och diesel har höjts så pass mycket . Utsläppen från kol och fossila bränslen behöver minska, men åtgärderna för att bekämpa utsläppen kan inte till största delen bygga på sådant som innebär att stad ställs mot land. Klimatpolitiken ska vara effektiv och resultatinriktad som den ska ta hänsyn till verkligheten, inte minst till att livsvillkoren ser olika ut i olika delar av landet. Annars kommer den att sakna legitimitet. Regeringens klimatpolitik präglas tyvärr alltför mycket av förkärlek för rena symbolåtgärder utan varje form av praktisk betydelse. Utan påtaglig effekt för miljön försvårar den i stället för såväl enskilda människor som företag. I vissa fall har den till och med en skadlig effekt på miljön. Av de klimatpolitiska styrmedlen, till exempel drivmedelsskatten, har en oproportionerligt stor börda lagts på enskilda människor som är beroende av bilen. Om det ska gå att leva och verka i hela landet och om vi vill ha goda förutsättningar för jobb och tillväxt i hela behöver skatten på bensin och diesel sänkas. Vi moderater har därför föreslagit en sådan sänkning med per liter. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Jag yrkar bifall till reservation 1. 20 (SD): Regeringen har i propositionen föreslagit att pausa bnp-indexeringen för drivmedel. Det är lovande att regeringen nu visar prov på viss insikt – under förutsättning att denna insikt är att bränsleskatterna är för höga. Vi ifrågasätter inte att bränsle ska beskattas och att vägtrafiken ska bidra med intäkter till statskassan, inte minst för att infrastrukturen behöver finansieras. linje är dock att samtliga transportslag, inklusive bil och flyg, är viktiga för att samhället ska fungera. har överindexeringen av bränslebeskattningen börjat nå sådana nivåer att det blir tydligt kännbart för människor som bor och verkar på platser som medför ett betydande transportavstånd. Att ensidigt beskatta vissa trafikslag slår onödigt hårt mot människor i alla samhällsskikt, inte minst på landsbygden. En politik för sänkt pris på bensin och diesel gynnar framför allt en stor andel svenskar utanför stadskärnorna, som är beroende av bilen i sin vardag. Buss och tåg är också viktiga transportmedel och ska inte på något sätt nedprioriteras, men förordar en transportvänlig politik för både stad och landsbygd. Vi kan heller inte se att överindexeringen av bränslebeskattningen påtagligt har bidragit till de miljöpolitiska målsättningarna om minskade koldioxidutsläpp eftersom de som faktiskt behöver köra sin bil i vardagen måste göra det ändå. Dessutom är trafikutsläpp i en global jämförelse närmast försumbara. Det innebär att överindexeringen i praktiken inte leder till att uppfylla de förväntade målsättningarna utan i stället enbart blir en överbeskattning av vanligt folk i gles- och landsbygd som arbetar och som driver företag. Det är hushåll och småföretagare som också är helt beroende av sina fordon för att få sin vardag att gå ihop. Förvisso kan många transporter ställas om till exempelvis el‑ och vätgasdrift. Denna övergång ska dock genomföras i harmoni med vad som är tekniskt, ekonomiskt och även miljömässigt rimligt. Att alltför snabbt driva fram en extremt stor efterfrågan på exempelvis batterier leder inte direkt till positiva miljöeffekter i de områden där råvarorna bryts. Framför allt ska inte svensk landsbygd offras till förmån för orealistiska koldioxidmål som inte ens om de nåddes skulle åstadkomma någon mätbar global effekt. Därför står inte bakom det så kallade 2030-målet, som är orealistiskt och riskerar att stimulera till åtgärder som inte är optimala ur vare sig miljömässig eller ekonomisk synvinkel. Utöver detta är det särskilt viktigt att bränsleskatterna för jord- och skogsbrukare sänks till EU:s miniminivåer. Vi jämför svenska villkor med danska och ser att jord- och skogsbrukare i behöver få konkurrenskraftiga villkor så att svenska jordbrukare inte blir utkonkurrerade av jordbrukare i grannländerna. De svenska bränsleskatterna är redan väldigt höga, vilket beror bland annat just på överindexeringen. Vi behöver se till att bränsleskatterna har en rimlig nivå. Ett bra första steg är att stoppa överindexeringen av bränsleskatter permanent för att påbörja en successiv ändring av skattepolitiken på detta område. Boende i gles- och landsbygd, jord- och skogsbrukare, småföretagare och transporter för vårt näringsliv i allmänhet är uppenbara förlorare på regeringens politik. Pausad BNP-index-ering för drivmedel ekonomiska politik för fram behovet av att avskaffa bnp-indexeringen av bränslen permanent och inte bara temporärt. Därför yrkar jag bifall till reservation 2 i betänkandet. 21 (S): Vi är alla beroende av ett stabilt klimat för vår överlevnad. Klimatet är hotat, men det går att vända utvecklingen om vi minskar våra utsläpp. Socialdemokraternas mål är tydligt: ska vara en global klimatföregångare och bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi ska lämna över ett bättre samhälle till kommande generationer, ett samhälle där de stora miljöproblemen är på väg att lösas och där vi inte minst fått hejd på den globala uppvärmningen. Att klara 1,5-gradersmålet 2040 är en nödvändig men inte en tillräcklig förutsättning för vår världs långsiktiga överlevnad. Det är ju egentligen som behöver uppnås om inte ska dränkas och skogar brinna upp. görs en årlig omräkning av såväl koldioxid- som energiskattesatserna på bland annat bensin och diesel med förändringar i konsumentprisindex, kpi. Enkelt uttryckt innebär det att skatten följer prisutvecklingen. sker även en bnp-indexering för bensin och diesel. Detta sker genom ett schabloniserat årligt tillägg om till kpi-omräkningen. Både energiskatten och koldioxidskatten räknas egentligen om men uttrycks som en höjning av energiskatten. Införandet av bnp-indexeringen handlar i grunden om en hög ambitionsnivå i klimatarbetet och om att minska utsläppen av växthusgaser. Vid de tillfällen då detta inte har genomförts har det handlat om att i stället har fattat beslutat om faktiska ändringar av skattebeloppen på drivmedel. infördes en reduktionsplikt för att blanda in biodrivmedel i bensin och diesel. Syftet med reduktionsplikten är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel för att bidra till regeringens mål inom det klimatpolitiska ramverket och kunna nå en fossilfri fordonsflotta. En reduktionsplikt innebär att minska utsläppen av växthusgaser från bensin och diesel genom en skyldighet att blanda in biodrivmedel och därmed kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen från vägtransporter. Med ökade krav i reduktionsplikten är det viktigt att också se över hur vi kan öka produktionen av biodrivmedel i . Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda behovet och utformningen av ytterligare styrmedel för att främja anläggningar för produktion av biodrivmedel med ny teknik där kostnaden är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Regeringens förslag som vi debatterar här innebär att bnp-indexeringen av skatten på bensin och diesel pausas och att energiskatten enbart räknas om med hänsyn till förändringar i kpi. Regeringen har i budgeten aviserat att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten kommer att höjas. Biodrivmedel är som sagt dyrare än bensin och diesel på grund av högre produktionskostnader. För att möta ökade drivmedelspriser med anledning av ökad inblandning av biodrivmedel pausas därför bnp-indexeringen. Eftersom osäkerheten kring de framtida kostnaderna för biodrivmedel är stor anser regeringen inte att det finns skäl att permanent slopa bnp-indexeringen, vilket yrkas av bland andra . Det är ur klimatsynpunkt inte heller gynnsamt att gå så långt som att sänka skatten på bensin och diesel, som yrkar. Med detta sagt yrkar jag bifall till regeringens proposition. 22 (C): Jag börjar med att yrka bifall till propositionen och avslag på reservationerna. Att skatten på drivmedel indexeras generellt är bra. Då följer man nämligen kostnadsutvecklingen i samhället. Det gör att skattens effekt inte urholkas i takt med löneökningar och annat. Att vi har haft en koldioxidskatt över huvud taget i har tjänat oss väl och hjälpt oss att radikalt minska våra utsläpp. Den förra regeringen valde däremot att införa en överindexering, att höja skatten mer än index. Det har vi i varit emot, och det sätter vi nu stopp för både under detta år och . Det är bra. Vi stärker kraftigt miljöstyrningen när det gäller drivmedel. Det handlar om att utöka den så kallade reduktionsplikten, det vill säga att det ska vara obligatoriskt för drivmedelsbolag att blanda in förnybara drivmedel i den ordinarie bensinen och dieseln. Oavsett vad man tankar blir det då lite mer miljösmart. Vi har från också sett till att nu får i uppdrag att titta på styrmedel för att utöka den förnybara drivmedelsproduktionen i . Detta är bra av många skäl, inte minst säkerhetspolitiskt så att vi ska vara mindre beroende av den ryska oljan. Det gör också att vi får mer jobb och företagande i hela landet, därför att råvaran till detta inte finns i framför allt storstäderna utan runt om på den svenska landsbygden. Vår miljö- och klimatpolitik är alltså att se till att vi får in mer förnybart. Men stärker vi också svensk landsbygd. Det är riktig landsbygdspolitik. Något som däremot inte stärker svensk landsbygd är och budget. sänker visserligen bensinskatten med med motivet att detta ska hjälpa landsbygden. Men det är faktiskt rent bedrägeri. Om man tittar på budgeten väljer de att avskaffa den riktade skattesänkningen till de mest glesbefolkade länen, vilket gör att det faktiskt blir en skattehöjning. Även om hela denna krona i bensinskattesänkning tillgodoräknas blir det ändå en skattehöjning med ett antal hundralappar, kanske tusenlappar, därför att den riktade skattesänkning som redan finns tas bort. Samma sak gör , och samma sak gör . Landsbygden får alltså, trots sänkt bensinskatt, en höjd inkomstskatt. Det är inte okej. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Förslaget är helt enkelt illa dold storstadspolitik, därför att hälften av alla körda mil i körs i storstadslänen. De får inte en höjd skatt med , och budget. Storstadslänen får alltså skattesänkningarna, men inte landsbygden. Det körs faktiskt betydligt mindre bil i glesbygdslänen än i exempelvis eller län. Att låtsas som något annat är falskt. väljer dessutom att höja skatten radikalt på biodrivmedel, det som gör att vi faktiskt kan ställa om dagens motorer och det som funkar i de bilar som rullar ut från . Om man gör det får det inte bara enorma konsekvenser för miljön utan också för drivmedelspriset, vilket man såklart glömmer bort att berätta. För att döda ytterligare en myt så är det inte dyrare att köra bil än det var . Den bild som Boriana målar upp av stora kostnadsökningar och hur mycket dyrare det har blivit att köra bil stämmer helt enkelt inte. När vi tillsammans styrde i alliansregeringen under – det var en väldigt bra tid – var det inte billigare att köra bil än det är . Det har inte blivit dyrare vare sig med en ny bil eller med en begagnad. Det kostar i drivmedelskostnad att köra bil en mil. Att kostnaden inte har ökat, trots att drivmedelspriserna har ökat framför allt beroende på världsmarknaden, beror på att motorerna har blivit effektivare. Visst tickar räkneverket upp högre när man åker till pumpen och tankar, men man åker dit mer sällan. Det kostar helt enkelt inte mer. Denna verklighetsbild måste man ha med sig när man diskuterar dessa frågor. Slutligen är vi i nöjda med den föreliggande propositionen. Den är väl avvägd mellan just miljö och ekonomi. Den ökar inte kostnaderna i onödan men sänker inte heller klimatambitioner som andra partiers budgetförslag gör. 23 BORIANA (M) replik: Det var intressant att höra ledamoten Nordin prisa postnummerskattesänkningen och hans kritik mot den generella sänkningen av skatten på bensin och diesel. Som representant för ett tycker jag att makten över resandet ska ligga hos den enskilda människan. Därför väljer vi att ha denna frihet för alla, både för dem som bor på landsbygden och för dem som bor i städerna. Det ska vara upp till den enskilda att välja. Sedan har jag några frågor angående denna postnummerskattesänkning. Hur definierar ledamoten landsbygd? har 60 000 invånare, universitet och service på alla sätt. De får skattesänkning men inte , , och andra mindre samhällen där människor har flera mil till närmaste affär och flera mil till närmaste tankställe. Hur kan ett parti som påstår sig vara liberalt välja att begränsa människors frihet och göra sådana krumbukter när det gäller skattesänkningar? Skattesänkningar är positiva, och de ska komma alla till del och inte bara vissa enligt konstigt beräknade principer. Hur tänker ni här? 24 (C) replik: Jag tackar Boriana för detta. Jag är liberal, och jag tycker att det är bra med ett minskat skattetryck. Det hade varit önskvärt om också hade sänkt skatten mer på till exempel företag, vilket de inte gör. De höjer den faktiskt jämfört med den föreliggande budgeten. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Om nu vill att alla ska få ta del av skattesänkningar, varför får då inte personer i till exempel eller som åker kollektivt del av skattesänkningar? riktar in sig på människor som kör bil. Det är inte dyrare att köra bil än det var när vi tillsammans styrde. Kostnaden för drivmedel är precis lika hög. Då tycker jag att det är konstigt att välja att rikta in sig på sådant som faktiskt också ger utsläpp. Jag trodde att vi var överens om en grön skatteväxling, där vi höjer skatten på utsläpp och minskar den på jobb och företagande. Men här gör precis tvärtemot. De väljer dessutom att skrota hela bonus–malus-systemet med argumentationen att det inte är effektivt. Och effektiviteten mäts i förhållande till bensinskatten, samma bensinskatt som de väljer att sänka. Här går argumentation helt enkelt inte ihop. De klarar inte av de miljömål som vi tillsammans har satt upp och som också har skrivit under. Det rimliga i Boriana Åbergs argumentation om att inte hela får ta del av samma skattesänkning som stödområde A och B får göra – de regelmässiga delar som vi har enligt EU – hade varit att se till att och hade fått dessa i skattesänkning i stället för att rikta in det på människor som kör bil i , och , eftersom det är de som i första hand får del av skattesänkningen av bensinskatten. 25 BORIANA (M) replik: Jag hoppas att ledamoten kan visa lite större insikt när det gäller så kallade gröna skatteväxlingar – de där skatterna som är onödiga och skadliga för företagande. Det gäller sådant som skatten på plastpåsar, kemikalieskatten, kemikalieskatten på kläder och skor, skatten på bägare man hämtar kaffe latte i och skatten på matlådor. De är skadliga för företagandet och bidrar inte det minsta till att förbättra för miljön. Jag vill också nämna att den postnummerskatt som ledamoten är så nöjd med handlar om . Det handlar inte om några extrema summor, så jag undrar vad den skattesänkningen ska kompensera. Ska den kompensera för de höga bensin- och dieselskatterna? Vad ledamoten än säger är det för dyrt att köra bil . Eller ska de kompensera för det nya systemet för reseavdrag, som straffar alla som har mindre än till jobbet enkel väg? 26 (C) replik: Jag konstaterar att sänkningen av skatten på landsbygden – det som Boriana refererar till som ”postnummerskatten” – alltså är en skattesänkning. Den är större än den skattesänkning på bensin och diesel som tillfaller landsbygden i eget förslag. Vi sänker alltså skatten mer. Tycker Boriana att sänkningen är för liten är egen skattesänkning alltså alldeles för liten i sammanhanget. Om är skeptiska till vissa gröna skatter ser jag jättemycket fram emot att lägger fram egna förslag, andra förslag och skarpare förslag på hur vi ska nå den miljöeffekt man efterlyser. Det saknas helt i budget. Man glömmer gladeligen bort att till exempel skatten på plastpåsarna handlar om direktiv från EU, och man har inga egna förslag på hur vi ska minska den användningen. Rent faktiskt är det så att plastpåsar ligger på topp tio när det gäller nedskräpning i naturen. Detta handlar inte bara om att det blåser in saker från andra länder via havet, utan det handlar om att vi måste göra saker här och i . Pausad BNP-index-ering för drivmedel Från den som inte tycker att de åtgärder vi genomför är bra ser jag gladeligen fram emot andra förslag, bättre förslag och skarpare förslag – men det finns inga i budget. Det är en total avsaknad av miljöförslag, medan vi faktiskt går åt andra hållet. Om man tycker att utsläppen ska minska mer, vilket jag hoppas att tycker, är det också rimligt att man lägger fram egna förslag. Just nu är man bara emot de förslag som tillsammans med regeringen lägger fram, och det duger inte. Det duger inte att säga att man ska göra saker sedan, senare och någon annanstans, vilket genomlyser hela budgetförslag. Det är faktiskt tragiskt. 27 (KD): debatterar vi bränslebeskattning. Dagens system är i praktiken en variant av kilometerbeskattning, där de som kör betalar mer i skatt än de som kör få mil. Därutöver betalar vi även skatt på själva fordonet samt via trängselavgifter. Tyvärr leder dagens beskattning till att de som bor på landsbygden tvingas betala mer i skatt än de som bor i en tätort och i en större stad, då de som bor i städer har större möjlighet att välja andra transportalternativ, exempelvis cykel, buss, spårvagn eller tunnelbana. De som bor utanför våra städer behöver bilen för att ta sig till och från jobbet samt för att skjutsa barn och ungdomar till träning och andra fritidsaktiviteter. Vi ser också att fortsatt urbanisering i kombination med att allt fler skaffar elbilar förstärker trenden där landsbygden får bära en allt större del av infrastrukturkostnaderna. Elektrifieringen i kombination med exempelvis bonus–malus samt dagens bränslebeskattning leder till att de som har råd att köpa en elbil får lägre beskattning som övriga fordonsägare får en allt högre beskattning. Kostnaderna för att äga en bil har fått större tonvikt, när vi snarare borde arbeta för att utsläppen motverkas.