prot · H70978 · 2020-02-20 00:00:00 — Rapporten befäster också att aktiviteterna avtar med åldern och att flickor rör sig mindre än pojkar. Flickor i gymnasiet är de som rör på sig allra minst. Detta är oroväckande, tycker jag. Varför tycker inte flickor att det är lika roligt att idrotta, leka och träna som pojkar tycker? Beror det på för lite idrott i skolan? Beror det på att skolgårdar och andra miljöer mest är anpassade efter lagidrotter? Beror det på att idrottsrörelsen är för tävlingsinriktad? Det här är frågor som sig. De menar också att idrottsrörelsen behöver bli lite mer rörlig. Det ska vara enkelt att börja träna eller utöva en idrott utan krav på prestation, även i äldre åldrar. Folkhälsan bland barn och unga är inte jämlik och visar sig heller inte vara jämställd. Jag skulle vilja höra idrottsministerns syn på detta och om det finns något arbete på gång för att förändra det. 48 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag delar helt den problembild som beskriver. Sådana här rapporter har vi tyvärr fått från från annan forskning som pekar på att barn rör sig alldeles för lite, slutar idrotta tidigare och att det fortfarande finns en ojämlikhet och en ojämställdhet inom idrotten. Regeringen är tydlig mot och idrottsrörelsen med att man måste göra mer för att motverka detta. Idrottsrörelsen ser just nu över sina bidragsregler för att de i högre grad ska styra mot mer jämlikhet och mer jämställdhet. Det är en viktig sak. Sedan måste vi också göra mer från det offentliga. Vi har infört 100 fler idrottstimmar i skolan. Det bidrar såklart till mer idrott och rörelse. Vi måste göra mer när det gäller hur vi utformar våra miljöer för mer rörelse och mer hållbarhet över huvud taget. Sedan tror jag också att kommunerna har ett viktigt jobb i att samverka mer med både idrottsrörelsen och den öppna fritidsverksamheten för att ställa lokaler till förfogande och på olika sätt öppna upp idrotten för fler i vårt land. 49 (C): Det är tryggt att höra det. Jag vet att det är många som jobbar med det här. Det är mödra- och barnhälsovården, förskola och skola, föreningsliv, näringsliv och inte minst vi här genom politiska styrmedel. Men frågan är om det räcker. Trots att vi har antagna folkhälsomål blir situationen inte så mycket bättre. Jag funderar på om det kanske behövs en bättre samordning. Andra länder har antagit ramverk och strategier för att tydliggöra exakt vem som ansvarar för vad. Anser ministern att det kan vara en del av lösningen för att det här ska förtydligas och vi faktiskt ska nå våra folkhälsomål för barn och unga? 50 Kultur- och demokratiminister (MP): Det skulle absolut kunna vara en del av lösningen. har vi uttalade målsättningar. Vi vet att det här är en utmaning, och jag tror att det absolut viktigaste är att vi får till effektiva åtgärder. har vi som sagt just infört 100 fler idrottstimmar i skolan. Vi har som jobbar just för samverkan mellan utbildning, skola och idrottsrörelse för att få in mer naturlig rörelse i skolan och öka kontaktytorna mot föreningslivet. Idrottsrörelsen jobbar intensivt med frågan. Vi måste göra mer. 51 (KD): Jag vill rikta min fråga till inrikesminister . På bara har antalet rån mot unga offer mer än fördubblats. 2 484 brott anmäldes 2019. Det ger känslan av att inte vara fredad och av att man när som helst kan bli bestulen och också förnedrad. Det är en alarmerande utveckling. Brotten sker inte bara i de stora städerna utan även på mindre orter, till exempel i utanför . Krafttag krävs för att vända denna negativa trend, och vi kristdemokrater vill skärpa straffen för unga som begår brott. Förvånande nog har statsministern förklarat att det är Alliansens skattesänkningar som är orsaken till ökningen av ungdomsrånen som vi ser . Jag undrar därför: Delar inrikesministern statsministerns analys vad gäller orsaken till ökningen av antalet ungdomsrån? Om så är fallet: Hur ser ministern på regeringens egna skattesänkningar i den senaste budgeten och i budgetar ? 52 Statsrådet (S): Tack för en viktig fråga, ! Ungdomsrånen plågar just . Vi har sett en kraftig uppgång . När man ser bilder och tar del av rapporteringen kring det här förstår man hur brottsoffren, de här unga människorna som drabbas, känner sig. Deras familjer känner stor oro för sina barn efter att någonting sådant här har hänt. Jag ser också någon form av brist på moral kopplad till de här händelserna, som också ibland har grovt förnedrande inslag. Där måste man ställa sig frågan hur föräldrarollen ser ut och hur moralen kan brista på det här sättet. Vi tar det här på väldigt stort allvar. Polisen sätter in kraftfulla åtgärder, polisen växer, vi sätter upp fler kameror och vi inför en ny ungdomspåföljd med straff för just den här ungdomskategorin som kan komma i fråga. Men vi måste också göra förebyggande insatser genom skola och socialtjänst inte minst i de utsatta områdena för att se till att unga människor inte hamnar snett. Det kommer att krävas skattepengar för att ha råd med de välfärdsinvesteringar som krävs. 53 (KD): Tillsammans med straffskärpningar behövs, precis som ministern säger, förebyggande åtgärder. Familjen är grundpelaren i samhället och behöver ibland stöd för att bryta ungdomars negativa livsval. har föreslagit en nationell krissocialjour som skulle kunna hjälpa den lokala ytterligare. Regeringen har anslutit till förslag om psykiatriambulanser och ökade befogenheter för tullen. Är det dags att också ansluta till förslaget om en nationell krissocialjour? 54 Statsrådet (S): Jag tycker att det är bra att vi har en diskussion där vi funderar mer över vad vi kan göra i förebyggande syfte också på nationell nivå. Vi har gett i uppdrag till både och att rikta insatser för att jobba mer förebyggande. Jag utesluter inte att det behövs ytterligare insatser för att de här unga människorna tas om hand tidigt så att de inte dras in i den här typen av kriminell verksamhet. Det är det mest brottsförebyggande arbetet vi kan göra. Men då krävs det också skattepengar. Då kan man inte alltid när man får chansen, också från sida, prioritera stora skattesänkningar. 55 (L): Jag tänkte fortsätta lite på samma ämne som tidigare frågeställare hade, alltså att vi har ett tilltagande våld bland unga människor. Även när flera av dem som ska svara på frågorna här var unga förekom våld. Det var inte sällan så att fattiga och utsatta barn gav sig på dem som var mer privilegierade, kanske i SSU eller FPU, där jag själv var aktiv. Men har vi en helt annan utveckling. Vi ser bötning, manning och förnedringsrån, och vi ser att unga tas upp i grovt kriminella gäng och tvingas utföra mängder av brott och bära narkotika och handeldvapen. Vi tittar nu på att ta bort straffrabatterna som är automatiska för unga människor . När tänker statsrådet återkomma med ett förslag till ? Man ska beakta ungdomars ålder, men man ska inte ha automatiska rabatter för dem som begår brott på brott. 56 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Det kommer att behövas nya påföljder för ungdomar, och jag tror att vi har en viktig diskussion om den nya ungdomspåföljden som kan innebära utegångsförbud för just den här ålderskategorin och som innebär att de inte får vara på stan så att vanliga skötsamma ungdomar vågar vara ute medan de här ungdomarna får vara hemma med fotboja. Men det behövs också förändringar av dagens system med ungdomsrabatten. Den fungerar inte på ett tillfredsställande sätt. Som vet är det inte jag som kommer att lägga fram de förslagen utan , men vi räknar med att göra det inom en ganska snar tid. 57 (L): Det gläder mig att höra. Jag vill bara understryka att för att det här ska få stöd i underlättar det att statsrådet när han talar med justitieminister tar med sig att vi kräver att det egentligen inte ska vara några rabatter alls. Bara människor som har begått ett brott kan komma i fråga. Det får inte begränsas av vilken sorts brott det är och så vidare, för vi måste vara tidigare och tydligare. Den enklaste socialpedagogiska åtgärden vi kan vidta för att minska brottsligheten är tidiga och tydliga tag. Annars måste vi vara stenhårda, och det vill vi undvika. 58 Statsrådet (S): Jag vill understryka att det är viktigt med tidiga reaktioner från samhällets sida och tidiga insatser för unga människor så att de inte hamnar snett, men det är också viktigt med en förändring av ungdomsrabattsystemet. Jag uppfattade också behandlingen i utskottet som att det inte fanns stöd för linje att helt ta bort det, och det låter väl lovande när vi nu jobbar vidare med förslaget. Resultatet av Operation Rimfrost 59 (S): Jag vill ställa min fråga till . Efter några grova våldsdåd kom det som blev droppen, och det var när en 15-årig pojke i blev skjuten . Då startades vad som kallas en nationell händelse. Den kallades Rimfrost. har vi haft en nationell händelse efter terrordådet på i och efter skogsbränderna. Det är alltså polisen som har jobbat med Operation Rimfrost. Syftet var att minska antalet sprängningar och skjutningar, öka beslagen av skjutvapen och sprängmedel och minska antalet gängkriminella – det kan ske både genom att man griper dem och att man genom avhopparverksamhet får dem att lämna kriminaliteten – och att öka allmänhetens trygghet, bland annat genom synliga poliser. har Rimfrost pågått ett tag. Hur har det gått? 60 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Operation Rimfrost har rullat på . Jag var i och träffade polisen för att höra hur de upplever att det har gått. Deras bild är att den förstärkning de har fått har gjort skillnad. Jag tror att många Malmöbor upplever att det har varit en större närvaro och att mycket av den öppna narkotikaförsäljningen har slagits ut eller störts på ett helt annat sätt. Polisen hade presskonferens och rapporterade vad insatserna har lett till så här långt: 192 är frihetsberövade, 247 husrannsakningar har gjorts och 293 vapen och sprängämnen har beslagtagits. Det står klart att det ger effekt när polisen kraftsamlar på det här sättet. Vi måste dock utvärdera det ordentligt och se vad den samlade effekten blir. Polisen meddelade också att man nu flyttar över en del resurser mot , där man ser problem med gängkriminalitet. 61 (S): Jag har själv märkt av den ökade närvaron i . Jag bor ju där. För inte så länge sedan var jag ute och cyklade och såg sammanlagt tre polisbilar som stannade fordon längs med vägen. Gripandena gick väldigt lugnt till, men det syntes ändå att något hände. Det är hoppingivande att en sådan här ändå ganska kort insats kan ge effekt. Det visar att det går att knäcka gängbrottsligheten. Det gäller bara att fortsätta på det här spåret och att sprida insatserna till fler områden. 62 Statsrådet (S): Jag tror verkligen att har rätt. När vi har samlade resurser slår det mot gängen. Det får effekt. Det är dock viktigt att säga till , som inte skulle stå ensam i det här, att polisen kommer att fortsätta att ha extra resurser i även om man flyttar över resurser också mot . Det här arbetet ska vara långsiktigt. Det kommer nämligen att komma bakslag. Men det har visat sig att när vi slår på det här hårda sättet ger det effekt. 63 (MP): Jag har följt plenum i . Flera av statsrådet ansvarsområden diskuterades flitigt. Det gäller kulturens finansiering, önskan om en samisk nationalscen, samiskt idrottande, särskilt ungdomars, och språk. Det var mycket diskussion om den samiska som ska genomföras. En del ledamöter upplever att det inte händer någonting. En förklaring är att saknar finansiering för det förankringsarbete som behöver ske inför kommissionens arbete. Det är såklart en viktig fråga för det samiska folket. Vi i har gått till val på att vi ska stärka urfolket samernas självbestämmande och inflytande. Vi vill att ska skriva under konvention 169 om urfolks rättigheter och att ska ta ansvar och ge upprättelse för historiska övergrepp. Därför undrar jag om statsrådet kan informera om hur arbetet med ser ut just nu och om de närmsta planerna. 64 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Det är viktigt att vi synliggör de övergrepp och kränkningar som har begåtts mot våra nationella minoriteter och mot urfolket samerna. Vi ser att allt fler länder, inte minst i , tar de stegen och inför sanningskommissioner eller sannings- och försoningskommissioner. Jag är glad över att regeringen för någon vecka sedan kunde meddela att vi kommer att införa en för tornedalingar, lantalaiset och kväner, efter nära dialog med den gruppen. Vi har också haft en nära dialog med om införande av en . Regeringen har meddelat att vi kommer att införa en sådan. Vi tittar just nu på frågan om medel för förankringsprocessen. Det är viktigt både att frågan om en sådan kommission är djupt förankrad i den aktuella minoritetsgruppen, att det är därifrån frågeställningarna väcks, och att vi jobbar med det på ett lyhört och noggrant sätt. Men det kommer att tillsättas en . 65 (MP): Statsrådet besvarade såväl frågan som mina två följdfrågor i ett och samma svar. Finansieringen av det civila försvaret 66 (M): Min fråga går till statsrådet . Totalförsvaret består av två delar, dels det militära försvaret, dels det civila försvaret. Båda måste finnas på plats för att det samlade totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter i händelse av höjd beredskap och krig. Regeringen har gett besked om hur man ser på finansieringen när det gäller det militära försvaret men inte när det gäller det civila försvaret. Försvarsberedningen har i bred politisk enighet sagt att kostnaderna för det förslag för att stärka det civila försvaret och totalförsvaret som beredningen har lämnat sammantaget uppgår till –2025. Min fråga gäller om statsrådet och regeringen står bakom den nivå på finansiering som Försvarsberedningen har angett för det civila försvaret. 67 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Eftersom jag ansvarar för civilt försvar anser jag att det bör vara jag som svarar på frågan. Det är precis som frågeställaren säger. Det finns inte avsatt medel för hela satsningen som fanns inom Försvarsberedningens rapport. Det som är avsatt är den första delen, något , för att bygga upp civilförsvaret och att ta fram de underlagen och jobba med planering. Det är ett återtagandearbete som sker. Just nu ligger ett uppdrag på ett tjugotal bevakningsansvariga myndigheter att utifrån Försvarsberedningens rapport komma in till regeringen med en analys av vilka åtgärder som bör prioriteras. Man ska kostnadssätta dem så att vi kan göra en beräkning av kostnader och möjligheter för att gå framåt och på vilka prioriterade områden vi ska göra det för att totalförsvaret som helhet ska få bästa möjliga utveckling. 68 (M): Tack, statsrådet ! Sedan regeringen totalförsvarsbeslut lade fast att planeringen för totalförsvaret skulle återupptas har passerat. Och det säkerhetspolitiska läget har försämrats ytterligare. Det är viktigt att inte dra detta i långbänk, när man nu har en bred politisk enighet i Försvarsberedningen gällande finansieringen. 69 Statsrådet (S): Det finns inga tankar på att dra någonting i långbänk. Men vi måste göra rätt. har avvecklat en stor del av det civila försvaret och ska nu bygga upp det igen utifrån nya förutsättningar. Det handlar om omvärldsförändringar, digitalisering och även att mycket som var i offentlig regi nu är i privat regi. Därför kommer utbyggnaden av det civila försvaret att behöva ske på ett delvis annorlunda sätt. Och därför behöver vi ett underlag som gör att vi fattar rätt och korrekt beslut när vi ska återuppta det civila försvaret. Påföljderna för grova våldsbrott 70 (SD): Min fråga går till . kom domen i det uppmärksammade förnedringsrånet där ett invandrargäng kissade på sitt offer, vilket vi hörde om . Alla blev dömda. Men ingen fick fängelse, och ingen blev utvisad. Vi har alltså ytterligare ett ungt brottsoffer som kanske har fått sitt liv sönderslaget men som aldrig kommer att få någon upprättelse. Faktum är att färre än hälften av alla människor som kommer till vårt land och begår ett grovt brott blir utvisade. De flesta får stanna och kommer normalt sett ganska snabbt ut på gatorna igen. Jag undrar hur många fler som ska behöva misshandlas och förnedras, hur många fler som ska behöva mördas, skjutas eller sprängas och hur många fler tjejer som ska bli våldtagna innan regeringen förstår att vi behöver fängsla och eller utvisa alla människor som begår den här typen av grova brott. 71 Statsrådet (S): Jag kommer att fördöma varje våldsbrott, varje rån och varje misshandel. Det är helt oacceptabelt. Det var därför jag i ett tidigare svar förklarade att polisen kraftsamlar kring detta, att vi förändrar regelverket så att polisen alltid ska utreda den typen av brott och att regeringen har lagt fram en ny ungdomspåföljd som innebär att man både kan sätta fotboja på de ungdomar som beter sig illa och kan ge dem utegångsförbud. Vi har en utbyggnad av fler närvarande poliser och har sett till att få ett system som innebär att vi kan sätta upp fler kameror för att öka tryggheten när det gäller den gruppen. Dessutom har vi diskussionen om ungdomsrabatten, som kommer att förändras framöver. Jag vill dock varna för dem som vill använda den typen av brott för att polarisera samhället. Jag uppfattar att det finns politiska krafter som vill använda det för att skapa mer motsättningar i samhället. Jag tror inte att det är bra och vill varna för det. Vi har sett väldigt grova våldsbrott också i våra grannländer, där människor har gått för långt på grund av sin invandrarfientlighet. Det vill jag inte se i . 72 (SD): Min fråga gällde varken fotboja, utegångsförbud eller huruvida regeringen fördömer våldsbrott. Den gällde huruvida inrikesministern tycker att den som begår ett grovt brott – säg att man kommer till och blir dömd för våldtäkt – bör sitta i fängelse. Och bör man i så fall utvisas, i samtliga fall? 73 Statsrådet (S): Jag har redan sagt att svensk lagstiftning medger att man vid grova brott utvisas. Det är huvudregeln om man begår grova brott i , och så ska det vara. Jag tycker inte att man ska ha någon annan ambition. Jag vill dock varna partier för att i någon form av logik använda våldsbrott för att öka polariseringen i samhället. Jag vill påminna om vad Säpochefen har sagt: Våldsbejakande högerextrem ideologi gynnas av en hätsk retorik och ökad polarisering. Det har vi inte minst kunnat se i . Jag vill därför varna för det. Extrem väderlek och klimatanpassningar 74 (C): Även jag vill ställa en fråga till statsrådet . har vi kunnat se rejäla översvämningar längs . , , och inte minst drabbades av kraftiga översvämningar. I av ökade klimatförändringar, som också blir alltmer påtagliga, kommer det att bli vanligare med skogsbränder, stormar och översvämningar. Det kräver klimatanpassningar och fler förbättringsåtgärder för att minska effekterna av detta. Det vilar ett stort ansvar på såväl lokal som nationell nivå. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att framöver stärka arbetet med klimatanpassningsplaner och förbättringsåtgärder på området? 75 Statsrådet (S): Jag har ett övergripande ansvar för krishanteringen i samhället och kan därför såklart svara på detta. Mitt specifika ansvar gäller även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Det är en myndighet som bistår med extraresurser i form av ledningskapacitet, Rakelsystemet och extra materiel i händelse av stora olyckor. Myndigheten har förstärkt sin beredskap. Man har gjort insatser i i samband med de höga vattenstånd som uppstått. Flera myndigheter har samverkat och arbetat ihop för att ha en beredskap så att de kan göra insatser där. Vad gäller skogsbränder, som också nämndes, har vi en avsevärt starkare beredskap för att hantera stora skogsbränder än vad vi hade tidigare. Det är i form av utbildning, utrustning och flygande resurser såsom helikoptrar, som har visat sig fungera väldigt bra. Det behövs dock också ett långsiktigt klimatanpassningsarbete, som olika myndigheter har ansvar för. Kommuner kan i vissa fall få stöd till det från staten. 76 (C): Efter skogsbränderna fick en stor insikt om att mer behövde göras. MSB har ökat sina förstärkningsresurser, bland annat med branddepåer och brandsläckningsflygplan. var först ut av alla partier med att kräva att skulle köpa in egna plan för att ha en bättre kapacitet. Vi är glada för detta. Översvämningarna är också en konsekvens av klimatförändringarna. Kommer regeringen att arbeta för att stärka förmågan att hantera översvämningar framöver? 77 Statsrådet (S): MSB jobbar med att ge förstärkningsresurser vid översvämningar och liknande händelser. Även fler myndigheter är involverade i detta. Eftersom jag brukar bli KU-anmäld för diskussioner om antal och liknande i debatter vill jag säga att MSB gör en upphandling av möjliga flygplan. Detta är ännu inte klart. Det som är klart är helikopterresursen, som kommer att finnas också . Kompetensen i religionsfrågor på Sida och UD 78 (KD): Låt oss gå över till ett helt annat ämne. Jag har en fråga till biståndsministern. Enligt regeringen är religions- och övertygelsefriheten prioriterad inom utrikespolitiken. Men vad händer konkret? Det går inte att verka i utvecklingsländer utan kompetens om religionens roll och hur man kan använda religiösa ledare för att få till stånd ett förändringsarbete. saknar Sida verktyg att analysera och hantera religionsfrihetsfrågor i utvecklingssamarbetet. Likaså har UD ingen kontinuerlig kompetensutveckling. träffade jag som sa att de gärna vill vara med och bidra i arbetet och utbilda både UD och Sida. Det finns säkert också andra organisationer som kan göra detta. Hur ser biståndsministern på att lyfta upp religionsfrågorna i biståndsarbetet? Hur vill han säkerställa att UD och Sida har den kompetens som behövs? 79 Statsrådet (MP): Tack för en viktig fråga! Just har vi höjt förvaltningsanslaget för Sida med . Det är en kraftig ökning, och någon sådan ökning har inte gjorts , trots att biståndsanslagen har ökat. Detta innebär att Sida framöver kommer att ha betydligt mer resurser för att anställa människor på marken i olika länder där vi verkar för att ha kompetens att finnas med i de olika program och projekt som vi driver. Dessutom har vi dragit igång en stor demokratioffensiv som innebär att vi stärker mänskliga rättigheter och demokratiarbetet i alla våra biståndsländer. 80 (KD): Jovisst, men Sida har ju inte några verktyg, som jag har förstått det. Jag hör inte att man i den så kallade demokratioffensiven lyfter upp behovet av att adressera religiösa ledare. Vi vet att av världens befolkning bor i länder där det i samhället finns olika begränsningar för religions- och övertygelsefrihet. Detta skapar spänningar, våld, konflikter, förföljelse och så vidare. Detta är sådant som vi arbetar för att försöka motverka. Hur ska detta fortsätta, från er sida sett? 81 Statsrådet (MP): I och med att anslaget ökar tar det naturligtvis innan Sida börjar anställa och kan genomföra en sådan ganska omfattande förändring. Vi kommer också successivt att stärka arbetet i alla de strategier som vi har och som ligger till grund för vårt internationella biståndsarbete. Jag ser också att i de våldkonflikter som finns internationellt är religionen ofta en central fråga. Jag håller helt med om att det behövs en förstärkning här. Den militära närvaron i 82 (S): Min fråga är riktad till försvarsminister . Svenskt försvar befinner sig i en fas av tillväxt och kommer så att vara . Det är ett viktigt besked. Även om en hel del arbete återstår innan vi här i kan fatta ett inriktningsbeslut för perioden –2025 kan vi konstatera att en finansiering finns på plats. Den innebär en mycket kraftig förstärkning av vår försvarsekonomi. Ett viktigt underlag för kommande beslut är Försvarsberedningens arbete och rapporter. Beredningen konstaterar bland annat att det finns ett antal områden i vårt land som är särskilt viktiga – strategiskt viktiga – i händelse av en kris eller ett krig. Ett sådant utpekat område är min hemstad , bland annat utifrån dess läge som viktig knutpunkt för de västliga förbindelserna.