prot · H709117 · 2020-05-06 00:00:00 — Marknadshyror löser inte detta. Vi vill värna och utveckla den svenska modellen för hyressättning, med kollektivt förhandlade hyror enligt bruksvärdesprincipen. Det är bäst för alla. 17 (MP) replik: Jag vill både tacka och välkomna honom in i den bostadspolitiska debatten. Även om inledde med att säga att det var Momodou ord han skulle framföra förväntar jag mig att det också är politik och något som står bakom. beskriver väldigt väl många saker som jag känner igen gällande hur den svenska bostadsmarknaden ser ut och vilka utmaningar vi har, men jag hör väldigt få förslag till lösningar. Några dyker dock upp i anförandet, och de handlar om att staten ska ta ett större ansvar. Man nämner till exempel investeringsstödet men också att balansen mellan hyresrätter och bostadsrätter ska bli bättre. Jag skulle vilja veta hur staten ska påverka balansen mellan hyresrätter och bostadsrätter så att den förbättras. 18 (V) replik: Jag kanske ska be om samma sak som hon bad om, nämligen att läsa vår motion. Det finns många förslag som går i den förenklade behandlingen av motioner, så där finns många av svaren att få. Vi kan till exempel använda oss av ett statligt byggbolag som kan se till att bygga det som behövs och det som folk efterfrågar för att lösa bostadskrisen. Ett statligt byggbolag skulle kunna styra vilka bostäder de vill bygga, nämligen det samhället behöver: hyresrätter. 19 (MP) replik: Jag tackar för svaret. Det är en intressant tanke som jag vet att har provat även tidigare och då inte fått stöd för. Vi har ju några statliga bolag som bygger bostäder ; vi har Akademiska Hus, som bygger studentbostäder, och i viss mån upplåts även andra former av kategoribostäder. Jag vill bara få något förtydligat – tänker att statens bostadsbolag ska bygga det som fattas? Ska vi inte med andra verktyg se till att även ge marknadens aktörer möjlighet att göra det? I har man en stiftelse som bygger för just utsatta medborgare – vi var ju tillsammans i på studieresa. Är detta någonting som har funderat över? Det sista jag vill säga i det här replikskiftet är att regeringen inte föreslår ett införande av marknadshyror. Regeringen föreslår ett införande av fri hyressättning i nyproduktion. I det utredningsdirektiv som vi nu är eniga om står det väldigt klart att det inte är marknadshyror. Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Jag vill också klargöra att vi redan har två separata system . Vi har systemet där man förhandlar hyran med , men det finns även möjlighet att förhandla sin hyra direkt med hyresvärden. Precis det kommer att vara fallet när det gäller fri hyressättning i nyproduktion – även om vi kommer att få in ett tarifförfarande, som förhoppningsvis kommer att stärka hyresgästens ställning än mer än det förfarande som finns , där man förhandlar hyran direkt mellan hyresvärd och hyresgäst. 20 (V) replik: Vad innebär då fri hyressättning i nyproduktion? Innebär det att staten reglerar vilka hyror det ska vara? Innebär det att parterna sätter sig ned och förhandlar när hyran ska sättas? Nej, det betyder att fastighetsägaren kommer att sätta en hyra. Fastighetsägaren kommer att utgå från marknadskrafterna och se vad marknaden tål, och sedan kommer man att vilja maximera sina inkomster. Vad innebär det? Om inte detta är att införa marknadshyror, vad är då marknadshyror? Är det i så fall något annat specifikt? Detta riskerar ju att sprida sig till hela bostadsmarknaden, för varje gång vi bygger något nytt kommer det att vara fri hyressättning. Det gamla kommer att fasas ut, och det nya kommer att fasas in. Jag vill göra en litterär referens. Per drömmars stad ingår i en bokserie som jag har läst med stort nöje. I början får man följa människor , och det finns väldigt explicita beskrivningar av hur bostadssituationen ser ut i och i . Den var helt enkelt för jävlig. Lyckades vi bli av med detta ? Ja, i historia då vi byggde otroligt mycket. Var det marknadskrafterna som såg till att det byggdes så mycket då? Nej, staten tog ett ansvar för att det skulle finnas bostäder av god kvalitet för alla medborgare oavsett inkomst. Det kan vi göra igen. 21 (KD) replik: Jag lyssnade på den del där talade om de sociala problem som finns i bostadsområdena och att vill göra någonting åt detta. Ett av sätten man kan göra det på är att i de hyresrättsområden där vi har sociala problem – för det är tyvärr oftast i hyresrättsområden vi har det – spränga in bostadsrätter. Man kan även bygga småhus vid sidan om. Är det någonting som är berett att stödja, det vill säga att man bygger bostadsrätter och småhus där? Det betyder i så fall att också måste presentera en politik för att kunna göra det möjligt. Sedan skulle jag vilja fråga en annan sak. Det finns många uträkningar som visar att hyreslägenheten är den dyraste formen av boende. Håller med om detta påstående? I de allra flesta debatter som jag hört har talat om hyresrätter, men man talar aldrig om småhus. Vilken politik har för att bygga fler småhus i ? För det är väl inte så att inte har uppfattat att det finns ett behov också av detta? 22 (V) replik: Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Ledamoten frågade om blandade upplåtelseformer i olika bostadsområden. Det är ju jättetrevligt att ha olika upplåtelseformer i olika bostadsområden. Problemet blir, lite grann, när man bara fokuserar på det som man kallar utanförskapsområden, där det finns många hyresrätter. Man pekar ut dessa områden som de områden som har alla problem. Det finns ju andra områden där man inte har blandade upplåtelseformer. Där finns det väl också en poäng i att bygga så att vi har blandade upplåtelseformer överallt och inte bara bygger stora, fina villor? talade tidigare om att en del av oss bor större och större medan andra bor trängre och trängre och om att detta skiljer sig åt i olika bostadsområden. En lika viktig poäng är att det även i kommuner som , som både jag och kommer från, och , eller i vilken kommun som helst som har stora, fina villaområden, behövs blandade upplåtelseformer. Men det talar vi aldrig om. Vi talar aldrig om att vi ska ha ut hyresrätter också i dessa områden. Har vi en stark allmännytta i varje kommun, vilket är ett förslag från som kan se till att det finns bostäder för alla i alla kommuner, är det bra för alla, oavsett inkomst. 23 (KD) replik: Jag fick fortfarande inte något svar på om ledamoten anser att hyreslägenhet är den dyraste formen av boende. Håller med om detta borde det vara så att de som har små inkomster borde få möjlighet att bo i en annan typ av boende. Det är detta vår politik inriktar sig på – att se till att människor kan göra en bostadsresa och inte fastna i en form utan bo i den form de önskar. Jag ska ge en utmaning. Det finns särskilt utsatta områden som är utpekade i . Kan redovisa ett av dessa som är ett småhusområde? står ju här och säger att det inte bara är hyresrättsområden som är särskilt utsatta områden, men jag hävdar med bestämdhet att man inte kan hitta ett enda småhusområde som är ett särskilt utsatt område. I min värld av politik innebär detta att vi ser till att lösa problemet där vi har problemet – vi skapar inte problem i de områden som inte har problem. Det betyder att det är hyresrättsområden – de gamla miljonprogrammen – som vi måste göra någonting åt. Det vi kan göra åt detta är att spränga in bostadsrätter och småhusområden vid sidan om eller i dessa områden för att de ska bli mer stabila socialt. Det är till stor del också så man har jobbat, och med andra åtgärder som kommuner kan ställa upp med. är mig svaret skyldig: Är hyreslägenhet den dyraste formen av boende? Och nämn ett särskilt utsatt område som är ett småhusområde! 24 (V) replik: Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande missförstod mig nog lite grann. Poängen var inte att peka ut villaområden som problemområden, även om det säkert kan finnas olika former av problem på olika ställen, utan att visa på att vi skulle behöva få till en blandad bebyggelse och blandade upplåtelseformer i hela landet. Vi behöver inte bara fokusera på utanförskapsområden. Om vi vill få en blandad befolkning i hela landet ser vi till att det finns blandade upplåtelseformer i hela landet och i alla kommuner, även i de kommuner som nästan bara består av dyra villaområden. När man som ungdom ska skaffa sig sitt första boende kan det vara svårt att punga ut med 2–3 miljoner för att köpa sig en bostadsrätt eller en villa. Då kanske hyresrätten är den enda utvägen. Det må vara hänt att hyresrätt är det dyraste alternativet jämfört med vilken avgift man får för en bostadsrätt efter att man har pungat ut med de där 2–3 miljonerna, som man inte har, men många människor är hänvisade till hyresrätter. De har inte råd med – och kanske inte ens får ta – de lån som behövs för att köpa en villa eller en bostadsrätt i ett fint område. När jag flyttade hemifrån första gången fanns det inte på världskartan att jag skulle ha 1 miljon att köpa en bostadsrätt eller en villa för. Jag var hänvisad till att bo i ett litet kollektiv. Vi var fyra personer som delade på en femma – en hyresrätt. Det funkade alldeles utmärkt. Var detta det absolut billigaste? Ja, för mig var det så, för jag ägde inte den där miljonen. Vi ser också att de nyproducerade hyresrätterna är svindyra. Folk har inte råd att bo i dem. Det är därför vi behöver ett stöd för att se till att vi kan få ned hyrorna på de nyproducerade hyresrätter som tillkommer. Där kommer inte marknadshyror att hjälpa till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2019/20:CU17 25 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 i betänkandet. Födelse, adoptioner, namngivning, äktenskap, skilsmässor, vårdnad om barnen, föräldraansvar, död och arv – under våra liv kommer vi att hamna i situationer där något av detta inträffar. Födelse och död är i alla fall två händelser som garanterat påverkar oss alla och som vi inte kan undvika. Gemensamt för dessa situationer är också att det finns ett hav av lagstiftning och paragrafer som ska säkra att vi tar vara på livets alla möjligheter och gåvor och löser utmaningar och problem på ett sätt som speglar det samhälle vi lever i. Lagstiftning som är så nära förknippad med våra livs olika faser måste själv vara i fas och kunna omprövas när vårt samhälle förändras. Få lagstiftningar, fru talman, är så förknippade med normer som familjerätten. Många av de lagar som finns bygger på kultur och värderingar. Vad som är rätt, vad som är galet och vad vi tycker beror ofta på vårt eget kulturella eller religiösa bagage. Men, fru talman, det finns några saker som det bland alla partier i riksdag finns en absolut enighet om. En sådan grundpelare är att all lagstiftning alltid ska se till barnets bästa. Är inte det självklart, kan man fråga sig. har ju ratificerat . Nej, detta är tyvärr inte självklart. Trots och trots alla fina ord i högtidliga festtal har vi lagstiftning som sätter andras behov före barnets. Hela skakades om och grät när nyheten om , som vi lärde känna som ”Lilla hjärtat”, blev känd. Detta var en liten flicka som hårt och brutalt blev uppriven från det hem och de människor hon hela sitt treåriga liv hade bott hos och lärt känna som sin familj. Det var ett hem där hon var älskad, önskad och omhändertagen. Orsaken var att ”Lilla hjärtats” biologiska föräldrar nu kände sig redo att återta vårdnaden. Familjehemsföräldrarna kämpade för att få behålla henne. avrådde också från att återföra vårdnaden till de biologiska föräldrarna, men domstolen dömde annorlunda. Kort efter att hon flyttade dog lilla . Hennes biologiska mamma är nu anhållen och misstänkt för att ha orsakat hennes död. Hade alla fina ord om att barnets bästa är en självklarhet nu när ratificerats varit sanning hade detta inte hänt. Det finns inga trollspön och magiska formler som säkrar barnets bästa, fru talman. Det krävs ansvarstagande och kunskap hos myndigheter och domstolar, och det krävs att vi har en lagstiftning som är så tydlig att riskerna för feltolkningar minimeras. Med lilla blev det tragiskt uppenbart att dagens lagstiftning inte håller måttet. Vi måste se över, göra om och göra rätt, för barnens bästa är det som alltid ska väga tyngst. Därför känner jag en lättnad över att vi har ett enigt utskott som ställer sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna för vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar, där barnets bästa är det som ska avgöra. Med detta sagt, fru talman, är det inte alltid så att ett barn som är familjehemsplacerat inte ska återförenas med sina biologiska föräldrar. Detta är inte ett ställningstagande mot att biologiska föräldrar ska ha möjlighet att återförenas med sina barn. Detta är en tydlig signal – nej det är för svagt. Detta är ett krav från hela rike och alla som bor här att oavsett utfall ska barnets bästa alltid väga tyngst och vara avgörande i dessa beslut. Måtte inga fler barn möta samma öde som lilla . känns det som att allt som jag tänkte säga efter det här blir väldigt oväsentligt. Men det finns mycket på familjerättens område som är i behov av översyn och förändringar för att möta utmaningarna . Utöver tillkännagivandet om vårdnadsöverflyttning och adoption har vi också ett enat utskott bakom ett tillkännagivande om polygama äktenskap, så kallat månggifte. Vem du gifter dig med och om du eventuellt vill skilja dig är i helt upp till dig själv och självklart den du gifter dig med. Men hur många du vill vara gift med har vi i tydliga åsikter om. Ett äktenskap är ett förbund mellan två människor, inte fler. har vi i en lagstiftning som säger att du inte får gifta dig med fler än en person. Men vi har också en lagstiftning som säger att om du redan är gift med flera personer när du kommer hit får du fortsätta att vara gift med dessa. Detta är, fru talman, direkt motsägelsefullt. Du får inte göra detta här, men om du har gjort det någon annanstans är det okej och vi kan leva med konsekvenserna. kom en statlig utredning om hur vi ska hantera polygama äktenskap som redan existerar när människor kommer till . Utredningen är helt klart skeptisk till existensen av dessa äktenskap men förespråkar tyvärr ingen tydlig linje. I stället förespråkas en ventil som säger att dessa äktenskap kan få existera om synnerliga själ föreligger. Vilka dessa synnerliga skäl är, fru talman, är något oklart. Men några exempel förs fram, som att om den svagare parten, ofta kvinnan, skulle förlora rätten till egendom eller arv vid en annullering eller upplösning av månggiftet kan äktenskapet få fortsätta existera. Och utredningen har rätt i att slika situationer kan uppstå, men vi menar att dessa situationer då ska lösas genom annan lagstiftning, inte genom att polygama äktenskap ska få existera i . Polygama äktenskap hör inte till eller i vårt samhälle. I ska äktenskap bestå av två jämbördiga parter. För att regeringen inte ska hamna fel i denna fråga och falla offer för utredningens ventil säger vi i vårt tillkännagivande att regeringen ska återkomma till med ett förslag till skärpt lagstiftning mot polygama äktenskap. Jag sa i inledningen av mitt anförande att familjerättslagstiftningen ska spegla det samhälle vi lever i. har jag precis sagt vad jag tycker att lagstiftningen ska säga om polygama äktenskap, där det inte ska finnas något utrymme för egna värderingar. Men när det gäller äktenskap mellan två vuxna människor är det helt upp till dem om de vill ingå det och om de vill avsluta äktenskapet. togs kravet bort på att du måste uppge varför du vill skiljas, och det finns inga krav på särlevnad. Inte många lyfter på ögonbrynen över detta. Det som finns kvar, och som vi moderater tycker bör tas bort, är kravet på betänketid när det inte finns barn med i bilden. Vi moderater anser att denna ändring behövs, speciellt i äktenskap där den ena av makarna utsätts för våld eller kränkningar. I ett modernt samhälle är det jag som avgör vem jag vill leva med och under vilka former. Jag vet inte, fru talman, hur många som följer SVT:s brittiska tv-serie , som handlar om skilsmässoadvokater i och deras klienter. Jag följer den – självklart av ett rent yrkesmässigt intresse – då det blir mycket tydligt hur ett lands familjerättslagstiftning är grundad i synen på moral, etik och vad som är korrekt. En replik från seriens huvudperson, : Om du begär skilsmässa kommer han att motsätta sig detta, och frågan kring varför måste då besvaras – en ödesdiger fråga. Hon valde att inte skilja sig. Repliken låter som en lämning från mörka medeltiden. Men dessa lagstiftningar, fru talman, finns kvar i länder inte helt olika vårt eget. En modern familjerättslagstiftning är ingen naturlag. Den blir aldrig bättre än lagstiftarna i denna kammare. Med detta sagt, fru talman, vill jag bara lägga till att vi självklart fortfarande står bakom de förslag som har behandlats förenklat i detta motionsbetänkande. Och jag vill be om ursäkt för att jag överskridit min talartid. 26 (SD): Det är lite extra kul att stå här som sverigedemokrat just , när vi har fått så mycket gehör för våra motioner i civilutskottets beredning. Flera av våra motionsförslag kring månggifte får bifall från samtliga partier i utskottet. Det är bra att vi nu alla är överens om att det behövs skärpta regler för att förhindra månggifte och tvångsäktenskap. Runt om i världen förtrycks kvinnor och tvingas in i äktenskap som de själva inte valt. ska aldrig bli en del av detta förtryck, utan här ska kvinnor ha samma rättigheter som män och kunna säga både ja och nej till ett äktenskap. Därför är det viktigt att vi sätter ned foten och står upp för kvinnors rättigheter. Trots att äktenskap med flera personer inte är tillåtet i samt är straffbart förekommer det ändå i landet på grund av att dessa ingåtts i ett annat land eller inofficiellt i . Det finns även undantag som gör det möjligt att ändå vara gift med flera personer . Det är inte acceptabelt. Inga månggiften ska vara tillåtna i . Detta ska gälla alla, oavsett härkomst. De som inte respekterar våra lagar gällande månggifte och fortsätter att leva som gifta med flera personer ska straffas för detta och i den situation det är möjligt även utvisas ur landet. Från sida ser vi väldigt positivt på utredningen om strängare regler för dessa äktenskap. Men tyvärr kan vi konstatera att utredningens förslag inte är tillräckliga. Lagstiftningen bör skärpas ytterligare, så att inga månggiften ska erkännas i och de som redan existerar upplöses genom en påtvingad bodelning. Vi anser även att man behöver kartlägga förekomsten av månggifte i för att få en god bild av hur vanligt förekommande det är. ingås månggifte mellan en man och flera fruar och där kvinnans ställning och vilja är underställd mannens. Kvinnan har därför inte samma rättigheter eller möjligheter att säga nej till vare sig äktenskapet eller att flera kvinnor ska ingå i det. Här i eftersträvar vi att leva jämställt, och det innebär att kvinnan har samma rättigheter som mannen. Att tvingas ingå ett äktenskap ligger långt ifrån värderingar om att äktenskap bygger på kärlek mellan två personer som av egen fri vilja har valt varandra. Regeringen har presenterat flera nya lagar kring tvångsäktenskap och barnäktenskap. Detta välkomnar vi förstås, men tyvärr konstaterar vi även här att det inte är riktigt tillräckligt. De behöver kompletteras med nya och fler åtgärder, ännu skarpare straff och nya lagar för att få stopp på dessa medeltida sedvänjor. Vi ser också väldigt positivt på de skärpta krav som har trätt i kraft på trossamfunden och deras vigselförrättare samt att det införs bland annat förbättrade möjligheter för Kammarkollegiet att utöva tillsyn över vigselverksamheten genom en särskild förordning. Men även här ser vi att det behöver göras mer och att det behöver vidtas ytterligare åtgärder. Regeringen bör därför överväga om det finns skäl att ytterligare skärpa kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare i syfte att stoppa tvångsäktenskap och barnäktenskap. Avslutningsvis vill jag även lyfta upp behovet av ett testamentesregister. Om någon skriver ett testamente och förvarar det i ett bankfack eller kassaskåp är sannolikheten stor att personen som hittar testamentet är en person som utan testamentet skulle ha arvsrätt. Det föreligger alltså en uppenbar risk att testamentet försvinner om det skulle vara till nackdel för personen som hittar det. Hur många testamenten som försvinner vet vi av naturliga skäl inte riktigt, men det är rimligt att anta att det är ett par stycken. Det vore rimligt att kunna registrera testamenten. Förslagsvis bör detta hanteras av samma myndigheter som hanterar äktenskapsförord. Avslutningsvis, fru talman, står vi i givetvis bakom alla våra förslag och reservationer, men av respekt för allas tid, särskilt i dessa tider, yrkar vi bifall endast till reservation 1. I detta anförande instämde (SD). 27 (C): Familjen är viktig för de allra flesta. En familj kan se väldigt olika ut. Den kan bestå av en man och en kvinna, två kvinnor eller två män, gifta eller ogifta. Det finns också många olika sätt att bli förälder: traditionellt, som de flesta vet, inseminationer, embryodonationer eller surrogatarrangemang. Det som är viktigt för mig – min viktigaste utgångspunkt – är att vuxna lever tillsammans av fri vilja, gifta eller ogifta, och att barn som föds har rätt till sina vårdnadshavare, sina sociala föräldrar och sitt biologiska ursprung. Betänkandet hanterar lite olika delar inom familjerätten, som ibland är ganska bred. tänker jag fokusera på barnets rätt, barnets bästa och barnets rätt att vara sin egen rättsperson samt på att skydda den svaga personen. Barn har rätt till en trygg och säker uppväxt. Detta är något som börjar redan i magen. Oavsett hur barnet kommer till är det viktigt att vi har snabba processer där vi fastställer föräldraskapet för det blivande barnet. När vi fastställer vilka som ska vara barnets föräldrar ska vi ha som norm att det är gemensam vårdnad som gäller. Varför är detta så viktigt? Jo, därför att om det värsta händer under en förlossning måste barnet ha vårdnadshavare. Barnet får inte bli utan vårdnadshavare, vilket kan bli fallet om det är ogifta personer och mamman avlider under förlossningen. Det är också viktigt att vi ser till att vi har bra processer för dem som väljer att få barn på icke-traditionellt sätt. I den tid vi nu befinner oss i har regeringen varit senfärdig med att ta tag i problematiken runt familjer som väljer att skaffa barn via surrogatarrangemang internationellt. En del väljer att använda en kvinna från ett annat land som värdmoder, men det finns många exempel där svenska kvinnor – svenska systrar – bär barn åt en syster eller en bror. Då föds barnet i , men när internationella arrangemang används föds barnet i ett annat land. Det som har hänt är att det finns barn i världen som inte har tillgång till sina tänkta föräldrar, antingen därför att föräldrarna inte kan åka dit eller därför att man inte får ordning på de papper som behövs för att godkänna föräldraskapet, få samordningsnummer och kunna flytta till . Detta är inte okej utan något som vi måste ta tag i när pandemin är över. Jag inser att vi inte kan lösa det på kort sikt, men vi måste lösa det på lång sikt därför att barn riskerar att fara illa och bli utan sina vårdnadshavare. När barn far illa på grund av att vårdnadshavare eller andra vuxna inte klarar av att ge omsorg på ett bra sätt eller när de vuxna som är barnets föräldrar väljer att separera är det otroligt viktigt att barnet får sin egen rättighet och blir sin rättsperson. Barnet måste få föra sin egen talan och bli lyssnad på. Det krävs att alla som jobbar med barn i olika delar av rättsväsendet och inom har den utbildning som krävs för att kunna lyssna till och förstå barnet och att de jobbar med sina utredningar och riskbedömningar metodiskt och med kvalitet så att det säkerställs vad som är barnets bästa.