prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — Regeringen föreslår att vi här i ska slå fast en ordentligt utökad budgetram , och det är rätt sak att göra i detta läge. Vi har sparat i ladorna för att kunna krishantera och för att kunna satsa framåt. som vi hanterar pandemin behöver vi lyfta blicken. Vi kan inte bara ha för ögonen; vi måste tänka långsiktigt. För det är nu vi måste göra vår tids stora investeringar, och de måste vara gröna och leda till ett mer jämlikt samhälle som klarar klimatet och rättvisan. De uppgifter som ligger framför oss är viktiga och stora. Vi har inte råd att ensidigt och enkelspårigt bara köra på med ökad produktion och konsumtion. Vi måste se till att få dubbel nytta av statens medel genom att identifiera investeringar som både stärker ekonomin och gör mer robust för kommande utmaningar. Ett sätt är att använda stöd som vi ger till näringslivet som en hävstång för omställning. Under den brinnande krisen stöttar staten företag för att de ska överleva och för att så många som möjligt ska få behålla sitt arbete. Fokus har varit att snabbt få fram medel som räddar jobb och människors försörjning. Men när vi sedan satsar oss ur krisen ska det inte ske utan motkrav. Låt mig förklara vad jag menar med ett exempel på motsatsen. Att bygga ut flygplatser är ett exempel på hur vi skulle gräva ned i ett djupare fossilberoende – det är inte att ta ansvar. Det skulle vara att använda krisen som en ursäkt för att komma längre från de klimatmål som denna kammare har satt upp. Våra gemensamma pengar ska självklart användas för att satsa på saker som gör att vi kommer närmare gemensamt uppsatta mål och som bygger robust. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Svenska företag kan vara världsledande i omställningen till en fossilfri ekonomi. Hos många finns det nu otroligt spännande projekt som är startklara och teknik som sänker utsläpp och får transformationen till en fossilfri ekonomi att hända på riktigt. Detta är projekt som, om de får förverkligas, stärker vår ekonomi med jobb och framtidstro. Några av dem kan, likt en gång kullagret, spridas över världen, leda till en global teknikrevolution och sänka utsläppen globalt. har staten en viktig uppgift i att se till att dessa projekt inte läggs på hyllan på grund av att vi har en ekonomisk kris. Det är nämligen precis nu vi behöver dessa satsningar som bäst. Vi kan heller inte låta de briljanta idéerna försvinna ut till andra länder. Den kris vi befinner oss i har blottlagt brister i vårt samhälle. Låt oss lära av dem och investera i det som bygger starkare. Det finns mycket att göra. Vi behöver stärka svensk livsmedelsförsörjning och skaka av oss beroendet av oljan och de skurkstater som styr över både pris och produktion. En robust och förnybar energiförsörjning måste till. Vi kan bygga upp kapacitet i elnäten så att vi kan genomföra en elektrifiering av transportsektorn. Investeringar i energieffektivitet kan minska både kostnader och utsläpp framåt. Den stora underhållsskuld som är kopplad till vårt va-nät måste investeras bort. Det kommer att komma fler torra somrar ; det vet vi. Detta är också en lärdom vi måste ha med oss. Vi ska självklart, genom att bygga ut bredbandet, se till att alla som har lärt sig att jobba hemifrån och vill fortsätta med det kan göra det oberoende av var i landet de bor. Det är att satsa . Allt kommer inte att bli som förut. Det är upp till oss att se till att samhället blir bättre än det var före krisen. Vi vill se ett samhälle där de som behöver omsorg får det och där de som ger omsorg visas den uppskattning de förtjänar ekonomiskt. När ekonomin kickar igång igen ska uppstarten vara grön och rättvis. Det är så vi bygger ett samhälle där de som tar studenten kan känna framtidstro och leva större delen av sina liv i ett fossilfritt, starkt välfärdsland. Jag vill självklart yrka bifall till utskottets förslag. 17 (M) replik: Först och främst ska jag säga att jag delar bild att allt inte kommer att bli som förut. Jag ser också stora behov av investeringar – vi ska investera oss ut ur krisen. Men jag skulle egentligen vilja ha svar på en ganska enkel fråga. Den kanske också är komplex, men jag tror att den är ganska enkel. I går blev det klart att regeringen, som ägare till SAS, skjuter till mer resurser. Det är ett ansvarstagande som jag tycker är viktigt i krisen. Oavsett vad man tycker om vem som ska äga SAS och när och hur är det viktigt att staten tar ansvar som ägare och att vi har ett fungerande flygbolag även när krisen är över. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget kom beskedet att utbyggnad ska stoppas. Det var en av ministrarna i regeringen, miljöpartisten , som gav detta besked. Sedan uppstod viss förvirring, tror jag. Olika partier sa olika saker, och även socialdemokrater i regeringen hade andra besked. Detta är en viktig fråga för framtiden, och därför är min fråga: Finns det en överenskommelse mellan om att utbyggnad ska stoppas? 18 (MP) replik: Låt mig börja med det som började med att ta upp: SAS. Staten äger SAS, eftersom det finns en analys om att det är en stor fördel att det är just i svensk och skandinavisk ägo. Vi ser en utveckling i världen där det kan uppstå en köpfest som kan leda till strukturella förändringar av robustheten i svensk ekonomi. Därför har regeringen bett oss här i om lov att gå in i skarpa förhandlingar med de andra ägarna. När regeringen har sagt det ska det fortsätta. kommer då att för de andra ägarna föreslå att det i samband med rekapitaliseringen ska ställas skarpa klimatkrav – precis så har många andra länder gjort. Regeringen föreslår också ett kapitaltillskott till Swedavia. När man tittar på ett krisande bolag ser man självklart över situationen och kostnaderna. För Swedavia har det funnits investeringsplaner och utbyggnadsplaner. har två saker hänt. Flygandet har långsiktigt minskat. Även före minskade flygandet. Sedan har vi det stora fallet. Då har Swedavia gett signaler om att investeringarna är aktuella. Vissa av investeringarna fanns det redan klartecken för – det ligger på Swedavia att lägga dem på bordet. Vissa är ännu inte hanterade. Regeringen konstaterar gemensamt att i detta läge, när flygandet både långsiktigt och under krisen har dämpats, kommer inte diskussionerna om en utbyggnad av längre att vara aktuella. 19 (M) replik: Jag vet inte om jag blev riktigt klok av svaret. Jag kan konstatera att även om vi kommer att förändra vårt beteende vad gäller flygning – nu ligger flyget nere, men det kommer att återupptas – kommer flyget att vara en väldigt viktig del i transportsektorn. Vi kommer att färdas via flyg både till andra länder och inom landet. Därför är naturligtvis också viktig. Men vad jag förstår av det nu säger finns det en överenskommelse mellan om att inte bygga ut . Är det verkligen så? Det beskedet är väldigt viktigt. Jag tror i grunden att kapacitet behöver öka, speciellt om inte ska fortsätta framöver, som ofta anför. Då kommer man förr eller senare att slå i kapacitetstaket på . Att i det skedet stoppa utbyggnaden är olyckligt. Men jag känner fortfarande inte att det var ett tydligt svar. Har Socialdemokraterna och kommit överens om att stoppa utbyggnaden av – ja eller nej? Jag tycker inte, fru talman, att riksdagsledamoten ska gömma sig bakom Swedavia. Det är klart att det finns ett politiskt beslut någonstans. 20 (MP) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Inför en rekapitalisering av ett bolag, om man ska gå in med mer pengar, är det naturligt och självklart att man tittar på förutsättningarna för det bolaget långsiktigt och kortsiktigt. När det gäller Swedavia är det flera saker som är viktiga. Vi kan konstatera att flygandet i världen och minskar . Det är inte bara kopplat till krisen. Sedan har vi fått ett drastiskt fall, som är skälet till att vi behöver göra en rekapitalisering. Regeringen har gjort en summering av dessa två saker och har i dialog med bolaget konstaterat att det inte kommer att vara aktuellt att bygga ut . Regeringen kommer därmed inte att gå vidare med det som har kallats Färdplan . 21 (V) replik: Det är bra att inte ska byggas ut. Jag hoppas också att det kommer när läggs ned. Vi ska bygga ut tåg och järnväg, så att människor kan förflytta sig fort och klimatbra, helt enkelt. Min fråga till handlar om Arbetsförmedlingen. var det en artikel i tidningen , och vi har tidigare sett inslag i . Jag har också kontakter med många arbetsförmedlare och även chefer på . Man kan säga att situationen är väldigt pressad. Det är många människor som i krisen har förlorat sitt jobb och som behöver skrivas in, men Arbetsförmedlingen har inte fått resurser för att klara det arbetet. Arbetsförmedlingen har mindre resurser än man hade när det var mycket färre arbetslösa. Detta får konsekvenser. Framför allt får det konsekvenser när man inte hinner skriva in människor. De får vänta väldigt länge på att få en ersättning. Men hyran ska betalas, och maten ska betalas. Människor lämnas i limbo. Men det får också konsekvenser för väldigt många som kanske står längre bak i arbetskön – människor med funktionsnedsättningar eller som av andra anledningar har varit arbetslösa . De får inte den hjälp och det stöd som de behöver för att kunna komma ut på arbetsmarknaden och få ett arbete. Även samverkan med kommunerna är borttagen på många håll, liksom närvaron kring de lokala arbetsgivarna. Detta gör det mycket svårare att pressa ned arbetslösheten och se till att människor kommer i jobb. Vad avser regeringen att göra för att ändra på situationen för Arbetsförmedlingen, så att människor som blir arbetslösa kan få det stöd och den hjälp som de faktiskt behöver? Jag tänker framför allt på dem som var arbetslösa redan före krisen. 22 (MP) replik: Arbetsmarknaden i har förändrats på ett oerhört drastiskt sätt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att möta det, men detta är också ett arbete där man analyserar situationen som reformer presenteras. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Ett huvudfokus har varit att bygga ut utbildningsplatserna i flera olika reformer. Jag tror att det viktigaste för Arbetsförmedlingen är att de har platser att slussa människor till. I ett läge där det inte kommer att vara något stort inflöde av just jobb att slussa människor till är en utbyggnad av bredden i vuxenutbildningssektorn oerhört viktig. Regeringen har också gjort insatser för att stärka eller kanske framför allt hålla tillbaka minskningen. Att se till att det finns en närvaro i hela landet har varit ett viktigt fokus för regeringen. Man har gjort riktade satsningar på det. Vi har också stärkt Arbetsförmedlingen i detta läge. Men den här krisen kom tillsammans med en väldigt stor reformering av Arbetsförmedlingen. Det står klart att det har inneburit ett oerhört tryck på myndigheten. Det faktum att dessa saker hände så nära varandra kan vi tyvärr inte trolla bort. Självklart innebär det att det blir ett väldigt stort tryck. Vi måste noga följa utvecklingen framåt. Det ska inte vara så att människor får vänta på att få kontakt med Arbetsförmedlingen. Den ska finnas där för folk över hela landet. 23 (V) replik: Självklart blir det ett stort tryck när det händer så mycket , men jag hörde inte ett svar om vad regeringen avser att göra för att Arbetsförmedlingen ska få de resurser som faktiskt behövs för att möta detta tryck. Jag hade kontakt med arbetsförmedlare . De berättade då att en del av den tid de har får de lägga på att lära upp de nya privata aktörerna, det vill säga Arbetsförmedlingen får lära upp de nya privata aktörerna. Vi vet också att regeringen kraftigt har skurit ned på anslagen till Arbetsförmedlingen. De arbetsförmedlare jag pratade med före krisen sa: Vi har inte ens tid, på grund av att vi mister så många anställda, att möta de arbetslösa. Och vi har inte pengar till att sätta in insatser för dem som vi hinner möta. Om läget var så före krisen tror jag att mycket väl kan föreställa sig hur läget är . Det där med närvaro i hela landet är det fortfarande lite si och så med. kunde jag läsa om vad konsekvensen har blivit av att Arbetsförmedlingen inte är närvarande i , till exempel. Man kan inte fortsätta med det arbete som man hade tillsammans med kommunen för att få långtidsarbetslösa att komma in i arbete. Det var väl känt, och det var ett väldigt gott resultat. Men det är nu raserat. Min fråga kvarstår: Vad avser regeringen att göra för att se till att Arbetsförmedlingen får de resurser som behövs och som gör att människor som har varit i arbetslöshet får insatser och stöd för att komma ut på arbetsmarknaden? Det gäller funktionsnedsatta, människor med kort utbildning och, framför allt, människor som har en annan språkbakgrund. Så vad avser regeringen att göra för att se till att det händer något i rätt riktning? 24 (MP) replik: har vi en situation där många människor tyvärr har blivit av med sitt arbete . Många av dem kan vara nära att få tillbaka det när ekonomin börjar växa igen och Arbetsförmedlingens listor fylls på. För många är det klokt att , , fokusera på kort eller lång utbildning för omställning. Det är en uppgift på hela arbetsmarknaden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget En annan är, precis som säger, att vi måste klara av att behålla fokus på dem som är långvarigt arbetslösa, den grupp som fortfarande finns kvar. Jag kan konstatera att kombinationen av dessa båda utvecklingar med en stor omorganisation av Arbetsförmedlingen gör att vi kommer att följa utvecklingen mycket noga. Jag ser att det säkert finns anledning att återkomma med reformer som ser till att Arbetsförmedlingen ges möjlighet att utföra sitt uppdrag. 25 (KD) replik: Det svenska civilsamhället och Föreningssverige består av 250 000 organisationer, är arbetsgivare åt 180 000 personer och engagerar miljontals människor. Det spelar en stor roll för vårt samhälle, och i kristider blir kanske detta särskilt tydligt. De offentliga åtgärder och rekommendationer som vidtagits för att minska smittspridningen har inneburit ökad utsatthet för många i vårt samhälle, och då har civilsamhället funnits där för dem. påverkas Föreningssverige och civilsamhället själva mycket kraftigt av den ekonomiska krisen, inte minst av rekommendationerna och restriktionerna. Det innebär att intäkterna minskar. Det innebär också, när företag inte kan bidra som de brukar, att man tappar stora intäkter. Det gäller försäljning, lägerverksamhet och lokaler som inte kan hyras ut. Detta blev snabbt verkligheten för det breda civilsamhället i . Enligt en rapport, som jag tror att många har tagit del av, beräknas de samlade konsekvenserna av intäktstappet vara långt , och då är idrottsrörelsen inte medräknad i beloppet. Jag vet, fru talman, att liksom vi kristdemokrater ofta har ett stort intresse av att värna civilsamhället. Trots detta har, menar jag, stöden varit små, kommit sent eller inte varit anpassade till civilsamhällets verklighet. Enligt en ny enkätundersökning oroar sig nu av organisationsföreträdarna för hur deras framtid över huvud taget ska se ut. Och nio av tio tycker inte att regeringens stödpaket är anpassade för dem. Vi och har föreslagit ett utskottsinitiativ för att ta fram ett krispaket för detta, men det har avslagits. Min fråga är: Vad tänker regeringen göra i stället? 26 (MP) replik: har rätt i att , precis som , verkligen värnar det civila samhället i . Denna vår har tydligt visat vilket kitt det är för oss alla. Man har gjort oerhört viktiga insatser. En av de första åtgärder som regeringen vidtog i dessa tider var att rikta bidrag till de tydligt drabbade kultur- och idrottssektorerna, där många ideella är aktiva. Efter hand har det kommit särskilt riktade bidrag till organisationer som vänder sig till våldsutsatta barn och kvinnor och utsatta barn och även till dem som arbetar för att nå äldre, som befinner sig i isolering. Så visst har det getts riktade bidrag. Därmed inte sagt att vi kan konstatera att allt är frid och fröjd. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Ett annat viktigt fokus för har varit att de insatser som utformas för näringslivet inkluderar den ideella sektorns affärsverksamhet, för det är ganska många föreningar som har ett ben där. De bedriver affärer såsom secondhandhandel. Jag har haft tät kontakt med denna sektor för att se till att den inkluderas i det omställningsstöd som ligger på bord. Det har varit en sak som sektorn har framfört som viktig, och det är en av de saker som har varit i mitt och fokus . 27 (KD) replik: Jag är medveten om de saker som regeringen har gjort. Det är därför min kritik kvarstår. De har varit bra men helt otillräckliga. Stödet till idrottsrörelsen är inte heller tillräckligt, enligt min uppfattning. Jag tycker inte att man har gett pengar där det har funnits en möjlighet att distribuera ut dem. Detta förstår jag i det första, tidiga perspektivet. Regeringen behöver anstränga sig mer för att nå fram till det breda civilsamhället. Jag menar att detta inte sker. fanns en möjlighet att gå fram med ett initiativ för att sätta ytterligare press på regeringen. Jag förstår att avvisar det, tillsammans med flera andra partier som, tycker jag, inte riktigt har tagit in verkligheten. nämnde själv omställningsstödet. Där har vissa förändringar skett. Till exempel har kravet på F-skatt tagits bort, men civilsamhällesorganisationerna säger fortfarande att stödet inte är anpassat efter dem. Det är fel jämförelsemånader. Många av dem är för små men kan inte söka bidraget tillsammans eftersom de har olika organisationsnummer. De borde kunna söka det tillsammans som en koncern för att det ska fungera. Mycket av organisationernas verksamhet ligger senare än just jämförelsemånaderna , och då kan stöden inte få verkan för dem. Samma sak gäller hur omsättningsbeloppet definieras. Alla deras intäkter tas inte med i beloppet. Det är alltså inte anpassat efter dem. Också i dessa frågor har jag lagt fram förslag i finansutskottet om att stödet behöver ändras för att man ska kunna ta del av stödet fullt ut. Men detta har också avvisats. Min fråga är därför: Vad kommer i stället? Varför avvisar ni alla dessa förslag, , utan att presentera alternativ för civilsamhället? Om ni ska göra detta, när kommer de? 28 (MP) replik: Jag är ganska övertygad om att vet och förstår att jag i första hand inte agerar genom utskottsinitiativ, även om vi har blivit överens. Så kan vi jobba under en kristid, men det är inte mitt arbetssätt i första hand. Det har varit en viktig sak efter dialog med den ideella sektorn, i den mån det har gått. Där har vi till exempel en kritiskt granskande i ryggen som tittar noga på hur vi utformar omställningsstödet. Stödet var först bara tänkt för företag, men vi har sett till att det inkluderar den ideella sektorn, bland annat genom att ta bort kravet på F-skattsedel. Det är en viktig åtgärd för vissa delar av den ideella sektorn i . Det är en åtgärd, men vi behöver titta på helheten. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag tycker att det är bra att lyfter fram den ideella sektorn, så att vi får den på näthinnan och har med den när vi , vilket har upprepats här , verkligen följer utvecklingen och summerar. Som helhet har vi gjort precis rätt saker, utifrån hur det verkligen har fallit ut. Den granskningen får vi ta med oss när vi startar upp verksamheten igen . Vi är inte på något sätt färdiga med arbetet med att hantera den ekonomiska kris som vi står mitt i. 29 Finansminister (S): Först och främst vill jag tacka för en bra debatt. Jag vill också tacka finansutskottet för ett konstruktivt och snabbt agerande . I en akut kris har vi kunnat lägga de vanliga debatterna åt sidan och samla oss för att tillsammans ta genom krisen, för bästa. Jag vill framföra ett särskilt tack till , och för många och långa kvällar på . Jag vill också rikta ett varmt tack till medarbetarna på finansutskottets kansli för ett snabbt och korrekt arbete under hårt tryck. Era insatser, både ledamöters och tjänstemäns, har gjort stor skillnad för . Jag hoppas nu att alla får en välförtjänt vila och kommer tillbaka med ny energi. Den kommer att behövas. Denna kris är nämligen inte på något sätt över. Även om trycket på intensivvårdsplatserna har lättat dör många svenskar, och risken för en andra våg är påtaglig. Det har förekommit många sportrelaterade metaforer för att beskriva denna kris, och jag har själv gjort mig skyldig till några av dem. Men till skillnad från både vasalopp och maratonlopp vet ingen hur långt det är kvar till målgång i just detta lopp. För många känns det som om det akuta skedet nu är över; och så kanske det är. Men det är också så att vår uthållighet nu sätts på prov. Här vet jag att frustrationen är stor hos många som frågar sig: Hur länge ska det fortsätta så här? Inte minst vittnar många som är eller som tillhör andra riskgrupper om ensamhet men också om att de känner sig utpekade som svaga och hjälplösa. Många bär också på en känsla av orättvisa över att vissa lever sina liv nästan som vanligt medan de själva känner sig inlåsta och isolerade. Visst är det orättvist. Viruset är orättvist, och det låter sig inte förhandlas med. Därför finns det inte heller något alternativ. Så länge vi inte har ett vaccin måste alla hålla fast vid myndigheternas rekommendationer, så att vi håller smittspridningen nere, avlastar sjukvården och skyddar människor i riskgrupper. Håll avstånd, tvätta händerna och stanna hemma om du har symtom. Men vi behöver också tänka på vad vi kan göra för att hjälpa andra. Fortsätt höra av dig till nära och kära som känner sig ensamma. Försök hitta sätt att umgås som är säkra ur smittspridningssynpunkt. Och för att vi ska ta oss igenom detta måste vi hålla ut. Men för att orka det behöver vi också stötta varandra, både som medmänniskor och som samhälle. När kammaren ska besluta om riktlinjer för den ekonomiska politiken är det i ett läge som är lika allvarligt som det är svårbedömt. Världsekonomin har drabbats av en nedgång i efterfrågan av historiska proportioner både vad gäller storlek på fall och snabbhet. exportindustrier har drabbats av både fallande efterfrågan och omfattande störningar i leverantörskedjorna. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget På arbetsmarknaden stiger antalet arbetslösa, medan sysselsättning och arbetskraftsdeltagande sjunker. Den offentligfinansiella följden är fallande skatteintäkter på både statlig och nivå. Även om en viss uppgång nu kan anas i ekonomin är det från en låg nivå, och osäkerheten är fortsatt mycket stor. Det gör också att beredskapen att vidta nya krisåtgärder förblir hög. Det kan jag säga tack vare att har sparat i ladorna under de goda åren, och vi gick in i denna kris med den lägsta statsskulden . Till skillnad från många andra länder har inte bara ett stort manöverutrymme att hantera krisens inledande skede. Vi har också ekonomiska muskler som krävs för att understödja den återhämtning av ekonomin som förr eller senare ska genomföras. Vid sidan av den ekonomiska vårpropositionen och vårändringsbudgeten har regeringen överlämnat sammanlagt nio ändringsbudgetar till . De krisåtgärder som regeringen har vidtagit är av historiska mått både när det gäller omfattning och snabbhet. Krisåtgärdernas direkta offentligfinansiella effekter uppgår nu till . Därutöver har hundratals miljarder ställts till förfogande i lån och garantier. Flera av de tidigare talarna har redogjort för regeringens krisåtgärder, och jag ska inte räkna upp alla. Men jag vill påminna om de fyra steg som regeringen i samarbete med och Liberalerna har arbetat efter. Det första är att sjukvård, smittskydd och äldreomsorg ska ha alla nödvändiga ekonomiska resurser. Här vill jag särskilt lyfta fram att staten tar notan för alla skäliga merkostnader som kommuner och regioner har i sjukvård och äldreomsorg på grund av coronaviruset.