prot · H80941 · 2020-11-25 00:00:00 — De räcker ut en hand till den som är ensam eller utsatt på andra sätt eller som lever i armod och fattigdom, både i och i andra länder. Det var bra, men det förvånar mig lite att och i denna pandemi föreslår att gåvoskatteavdraget ska bort. Vi vet att många organisationer som jobbar med insamling och som är beroende av privata gåvor har sett väldigt positivt på detta avdrag. Enskilda människor har också använt avdraget för att öka sitt givande till dessa organisationer. Statens budget 2021 – rambeslutet Jag skulle gärna vilja veta hur ni tänker från sida när det gäller den här frågan. Finns det inte en risk att man faktiskt minskar givandet och på det sättet försvårar situationen för biståndsorganisationer, hjälporganisationer och andra organisationer som jobbar för människor som befinner sig i en utsatt situation? 42 (V) replik: Det var ett givande och bra samarbete. Det var dock synd att förslaget inte gick igenom; det hade varit väldigt välbehövligt. Jag tror tyvärr att det kommer att behövas fler sådana initiativ, för det ser inte precis ut som att detta lättar. När det gäller skatten och det så kallade gåvoavdraget menar vi att det är väldigt bra att folk skänker pengar till olika former av välgörenhetsorganisationer eller till andra organisationer. Jag gör det själv, och jag använder aldrig gåvoavdraget för det. Jag tycker att människor ska göra det oavsett om de får skatteavdrag för det eller inte. Jag tycker inte att det är rimligt att man på det sättet får lägre skatt för att man skänker pengar till en välgörenhetsorganisation. Jag tycker att vi helt enkelt ska ha lika skatt vid lika inkomst och tycker att det är ett rimligt sätt att jobba på. Jag tycker att vi på olika sätt genom politiska och demokratiska beslut ska fördela skattebetalarnas pengar som kommer in till staten och inte lämna över detta till enskilda på det sätt som görs med gåvoavdraget. Jag tycker att det är en linje som det är rimligt att hålla fast vid även i detta läge. Däremot tycker jag att civilsamhället behöver mer pengar – inte minst har vi sett att idrottsrörelsen behöver det. 43 (KD) replik: Jag har respekt för den ideologiska position som för fram här – även om jag absolut inte håller med om det har jag respekt för resonemanget. Men gör ju, klokt nog, en del undantag från sin vanliga ideologiska produktion i samband med pandemin. Deras budget är något mindre näringsfientlig än normalt. gör inte en del av de pålagor som de brukar lägga på näringslivet och har också talat om detta i olika intervjuer. Därför hade jag nog hoppats att ni i skulle vara beredda att göra samma undantag för ett civilsamhälle som ser betydande bekymmer med finansieringen i krisen, också från det privata givandet. Frågan är: Varför för näringslivet men inte för dessa organisationer? 44 (V) replik: ekonomiska politik handlar väldigt mycket om att gynna och skapa arbetstillfällen. Vi investerar stort – ännu större nu i krisen – i utbildning och infrastruktur. Detta är ganska påtagliga sätt att skapa fler arbetstillfällen och att skapa mer jobb för företag, så jag vänder mig starkt emot inledning. Statens budget 2021 – rambeslutet Det finns självklart skäl att ändra sin politik om det råder en djup kris, och det har vi gjort på olika punkter. Vi väntar till exempel med att föreslå en höjning av bolagsskatten till den nivå som gällde före den senaste sänkningen eftersom vi tycker att det är mer rimligt att göra detta . Vi tycker också att det är rimligt att faktiskt beskattar människor med höga inkomster mer. Många av dessa människor är bolagsägare, apropå 3:12-reglerna. Vi tycker även att det är rimligt att på olika sätt hjälpa civilsamhället, på andra sätt än genom en skattesänkning för dem som ger. 45 (KD): Vi befinner oss även fortsättningsvis i ett svårt och utsatt läge. När vi möts för diskussion och debatt här är vad man kan kalla den osynliga fienden på fortsatt frammarsch. Våra högt värderade friheter, gemenskaper och relationer har kringskurits. Älskade makar, barn, föräldrar och vänner har förlorats till sjukdomen. Många har kämpat vid frontlinjen och är trötta. Detta gäller först och främst personalen i vård och omsorg, som sliter dygnet runt för att värna liv och hälsa. Tack för era enorma insatser! Men det gäller också alla andra som får samhället att fortsätta fungera runt om på våra arbetsplatser, i civilsamhället och i Föreningssverige, som trots att de själva blöder i krisens spår fortsätter att ställa om för att outtröttligt sträcka ut en hand till den som är i nöd. Det gäller även alla företagare och entreprenörer som på ett särskilt sätt har slagits för sitt livsverk, för sin bygd, för sina anställda och för sina idéer. Vi kan alla, inte minst vi i denna kammare, inspireras av dem som gör storartade oegennyttiga insatser för att göra det som ankommer på oss här. Samhället – alla tillsammans – och det politiska ledarskapet behöver möta pandemin i en anda som präglas av de klassiska kardinaldygderna. För det första handlar det om rättvisa – om att inte låta någon bära för tungt och om att fortsätta hålla allas lika värde högt, oavsett livssituation och även när omständigheterna är tuffa. För det andra handlar det om mod – om att visa civilkurage och integritet. Just nu är väl det att orka vara uthållig och inte söka vägar att göra mindre än vad som krävs. För det tredje handlar det om måttfullhet och om att låta förnuftet i form av rekommendationer och riktlinjer gå före egna – alltför vidlyftiga – önskningar, även om de tidigare var högst normala. För det fjärde handlar det om praktisk klokskap och om att med ett slags kritisk rationalism engagera sig, söka de bästa lösningarna och ifrågasätta men framför allt ta ansvar. Dessa fyra klassiska dygder har den kristna traditionen förstärkt och kompletterat med dygden kärlek, som berikar samhällsgemenskapen, inte minst med oegennyttig solidaritet och barmhärtighet. Det har vi sett under pandemin, och det behöver vi se. Allt detta kan verka självklart, men vi har sett ett övertydligt exempel på konsekvenserna när ett politiskt ledarskap – det utgående amerikanska presidentskapet – närmast konsekvent fjärmar sig från dessa dygder. Statens budget 2021 – rambeslutet Vi står mitt i och inför stora utmaningar i vårt land. Vi debatterar nu budgeten , ett slags verksamhetsplan för . Politiken har tre huvuduppgifter: För det första omedelbar krishantering, att klara liv och hälsa och klara de akuta ekonomiska konsekvenserna av ökad smittspridning, skärpta rekommendationer och regleringar. För det andra stöttning av återhämtning för att förhindra att arbetslösheten biter sig fast, för att kommuner och regioner inte ska tvingas till nedskärningar som fördjupar krisen och för att gripa tillfället att tidigarelägga kloka investeringar i sådant som måste göras längre fram, både offentliga investeringar och att främja näringslivets investeringar. För det tredje att angripa centrala samhällsproblem. Stora sådana fanns före coronapandemin, och i flera fall har dessa problem förvärrats. behövs reformer för att öka tryggheten och bekämpa brotten, för att klara sjukvården och minska ohälsan, för att förbättra äldreomsorgen och villkoren för dess personal och för att jobben ska kunna växa till för alla och särskilt för dem i utsatt ställning. Detta är centralt för att bibehålla den tillit som är så viktig också för en fungerande samhällsekonomi. Och måste klara alla dessa tre uppgifter . Regeringen måste klara den uppgiften, men det gör man inte. Även om regeringen gjort en del bra i den akuta krishanteringen är det också uppenbart att hanteringen har kantats av senfärdighet som inte duger. Regeringen har fått släpas och baxas av för att införa vissa av de företagsstöd som vi nu ser komma på plats. Men vissa företag och anställda har inte fått del av stöd, med skador på jobb och företag som följd. Den budget som sträcker sig bortom det akuta som vi har att ta ställning till menar jag saknar en gemensam riktning för januaripartierna. Den blurrar bort arbetslinjen i de kommande årens återhämtningspolitik. Det är tydligt att det finns en oförmåga att prioritera de brottsbekämpande myndigheterna och domstolarna, och det finns ingen hållbar plan för att beta av den vårdskuld som under pandemin lagts till redan tidigare fördubblade vårdköer. Januaripartiernas budget duger inte. Mot den vill jag därför ställa det kristdemokratiska budgetförslaget med fyra centrala reformområden. Vi behöver nu reformer för att hindra att arbetslösheten biter sig fast. Åtgärder för offentlig konsumtion och offentliga investeringar, som regeringen föreslår, är rimliga och bra i en återhämtning. Utbildningsplatser är viktiga. Men det behövs också ökade drivkrafter för arbete, ökad efterfrågan på jobb och en politik för att bryta passivitet. Vi har föreslagit flera sådana reformer: Dubbelt jobbskatteavdrag på lägre inkomster för den som kommer från utanförskap till arbete. En reform för att öka efterfrågan genom att helt slopa arbetsgivaravgiften , som vi föreslår med retroaktiv verkan, för att varenda arbetsgivare som över huvud taget funderat på att anställa någon ska göra det . En bidragsreform för att bryta passivitet. Detta för att nämna några. Vi behöver politik för ett starkare rättsväsen, omfattande resurstillskott till rättsväsendets alla delar. Vi behöver kreativa lösningar för att få fram fler poliser i yttre tjänst, fler polisassistenter som kan frigöra poliser från administration och en satsning på att återanställa pensionerade utredare. Vi vill faktiskt också pröva idén att anställa norska arbetslösa poliser i . Statens budget 2021 – rambeslutet Vi behöver fler domstolar, fler åklagare och fler fängelseplatser. Vi behöver också en plan för vårdskuld och vårdköer, så att hoppet kan återvända till alla som har stått i kö olagligt . Vi behöver en politik som snabbt tar all tillgänglig vårdkapacitet i anspråk, och vi har flera sådana förslag. Till detta lägger vi en långsiktig reform om att lägga ned organisationen med 21 olika självständiga regioner som ska klara vårdens alla förmågor, men som helt uppenbart inte gör det. Därutöver behöver vi värna personalen i äldreomsorgen långsiktigt för att höja kvaliteten för de äldre och klara att rekrytera denna viktiga personal framöver. Därför vill vi ge mer pengar än regeringen till äldreomsorgen, mycket mer, trots att detta är en av regeringens större budgetposter. Men med våra pengar kommer också krav på kommunerna att förbättra för personalen, öka deras nöjdhet, se till att personalkontinuiteten förbättras, jobba bort de ofrivilliga delade turerna, som lägger en sådan press på många inom äldreomsorgen, och se till att ledarskapet stärks med ett rimligt chefsansvar. Vi måste också ta i anspråk, tycker vi, lediga resurser i byggsektorn för att bygga fler anpassade bostäder för äldre. Men vi säger också att den medicinska kvaliteten på särskilda boenden måste höjas. I vår budget prioriterar vi fler sjuksköterskor och specialistundersköterskor och att kommuner ges möjlighet att anställa läkare. Vi måste få bättre vård, fler som kan sätta dropp eller ge syrgas inom äldreomsorgen, vilket är mycket angeläget mot bakgrund av IVO:s granskning. Och vi måste sätta kraft bakom orden. Vi behöver också arbeta uthålligt mot den ensamhet och isolering som har förvärrats med pandemin men som hade förmörkat tillvaron för många redan före pandemin med tydliga följder i form av psykisk och fysisk ohälsa, depression, smärta, hjärtinfarkt och stroke. I bästa fall skärper pandemin vår blick för vad som är viktigt. I värsta fall tar svårmodet och hopplösheten över och de restrik-tioner som tvingar in oss i snävare fysiska ramar än normalt snävar in också våra tankar och krymper våra synfält, så att vi inte orkar se medmänniskor i vårt land eller i världen omkring oss. Jag menar att det inte får ske. Vi behöver parallellt med detta se omvärlden. Vi behöver se de länder som inte kan sjösätta krispaket, som saknar en fungerande hälso- och sjukvård – en värld där den extrema fattigdomen ökar och där svälten nu står för dörren för många. Låt detta också finnas i våra politiska tankar och handlingar. Det är uppenbart att vi behöver varandra och att det oberoende som vi alltför hårt har omhuldat inte är mycket värt om det inte omgärdas av delade goda värden. Om vi håller fast vid detta genom krisen kan tilliten öka på andra sidan och framtidstron återvända. Det är viktigt att politiken gör sitt i den akuta krishanteringen för en stark återhämtning och för att hitta lösningar på stora samhällsproblem. Det kan bidra till den framtidstro som vi så väl behöver. Statens budget 2021 – rambeslutet Jag yrkar bifall till reservation nr 4. 46 (S) replik: Det finns en sak i budget som faktiskt förbryllar mig. vill återinföra vårdnadsbidraget, visserligen under ett nytt namn och i en ny form, men ändå. Förra gången tillsammans med de borgerliga partierna införde vårdnadsbidraget blev det ju väldigt tydligt en kvinnofälla. Utrikes födda kvinnor stannade ofta hemma i stället för att få in en fot på arbetsmarknaden. Det försämrade jämställdheten och det försämrade integrationen på ett väldigt konkret sätt. För barnen i de här familjerna innebar det också att inlärningen av svenska språket riskerade att försenas. vet vi att det blev så. Skillnaden är att vi har ännu fler kvinnor och ännu fler barn i riskzonen för att hamna i precis samma fälla. Min fråga till och är därför ganska enkel: Vad talar för att resultatet skulle bli ett annat om ni får göra samma sak en gång till? 47 (KD) replik: Tack, , för frågan! Till skillnad från Socialdemokraterna tror vi på valfrihet och flexibilitet för barnfamiljer. Jag tror att det är väldigt viktigt att den typen av möjlighet finns när barnen är små, inte minst för att man ska orka med ett långt arbetsliv och kombinera familjeliv och yrkesliv. Det är väldigt viktigt att det finns möjligheter att anpassa livet, för familjer är olika och ser olika ut. Det finns barn för vilka det inte fungerar fullt så bra som för andra barn att vara på förskola när man är liten, till exempel. Därför tycker vi att det är viktigt att det finns en flexibilitet, och därför har vi ett förslag om barnomsorgspeng också för egna barn. Vi har en del begränsningar i detta för att motverka en del av de effekter som pekar på, till exempel att hushållet inte ska kunna vara föremål för andra bidrag för att man inte ska bli ytterligare fastlåst i bidragsberoende och annat. I de utvärderingar som gjorts och som nationalekonomer har pekat på har man inte sett de stora effekter av vårdnadsbidraget som lyfter fram. Det är ett resonemang som förs, men i verkligheten har det inte nyttjats på det sätt beskriver i sin replik. Frågan kan därför ställas till : Vilka reformer ser framför sig som kan öka familjernas valfrihet, flexibilitet och möjlighet att ha ett gott liv och kunna kombinera arbetsliv och familjeliv även när barnen är små? 48 (S) replik: Det är viktigt att även familjepolitiken är inriktad på att främja jämställdhet mellan könen, underlätta allas deltagande i samhället och förbättra integration. Om barnen ser båda föräldrarna gå till jobbet vet de att det finns plats i yrkeslivet även för kvinnor. Låt oss titta lite i detalj på hur det kommunala vårdnadsbidrag ni införde fungerade. Precis som erkänner var det inte så populärt. Det fanns i ungefär hundra kommuner och utnyttjades till av kvinnor och till av män. Andelen utrikes födda kvinnor var nästan dubbelt så stor som andelen inrikes födda. Statens budget 2021 – rambeslutet Mönstret är med andra ord tydligt. Vårdnadsbidraget, eller barnomsorgspengen som ni kallar det , spär på segregation. På andra områden talar ni kristdemokrater ofta om bättre integration. Varför gör ni ett undantag för just kvinnor? 49 (KD) replik: Det gör vi inte. Vi har mängder av förslag för att kvinnor ska komma snabbare i arbete. Vår politik går i mångt och mycket ut på det. Vi har också skarpa förslag om att utveckla språkförskola för att nå fram till de barn som vi under er regeringsperiod har sett inte har tillräckliga språkkunskaper när de börjar skolan. Det är ett stort misslyckande för regeringen att det ser så illa ut och att inte tillräckliga reformer för detta har kommit fram. föredrar att peka på en ganska liten reform som för en del barnfamiljer betydde ökad möjlighet och flexibilitet. Jag tror att det var av de utrikes födda kvinnorna som hade möjlighet att få vårdnadsbidrag som också nyttjade det mot av de svenskfödda. Skillnaden fanns, men den var inte så massiv som ger sken av. Det går alltid att peka på andras reformer när man vill rikta bort ljuset från det egna misslyckandet. 50 (V) replik: har jag tappat räkningen på hur jag har spritat händerna, men många är det. Det brukar vara trevligt att debattera med även om vi ganska sällan är överens. Men låt oss se var vi landar . Om man går till sjukvården med ett infekterat finger skulle ingen föreslå amputation. Men med tänder blir det så. Många har nämligen inte råd att laga sina tänder utan får leva med en glugg där de skulle ha suttit. Andra får en brygga, och ytterligare någon annan får ett implantat. Allt beror på vilken inkomst man har. Så ser det inte ut i sjukvården i övrigt. Har jag ont i halsen frågar inte läkaren vad jag har råd med. Men så ser det ut när det gäller tänderna. Den stora frågan är varför det ska se ut så. har låtit undersöka vad det skulle kosta att införa ett högkostnadsskydd på . Ett sådant skulle göra att många människor fick råd att gå till tandläkaren och få tänderna lagade på bästa sätt. Det skulle kosta ungefär som rut, cirka 5 miljarder . Jag skulle tro att kostnaden blir något högre i början på grund av eftersatt vård, men i förlängningen blir det ett förebyggande arbete som minskar kostnaderna. Varför vill inte arbeta för ett rimligt högkostnadsskydd i tandvården? Varför ska inkomsten styra vilken tandvård man får? 51 (KD) replik: har arbetat för ett förbättrat högkostnadsskydd i tandvården. Det gjorde vi när vi hade socialministerposten under alliansregeringen. Det infördes förbättringar 2007, och sedan kom det ytterligare förbättringar senare . Så i förhållande till hur det var har det förbättrats. Statens budget 2021 – rambeslutet Man kan alltid diskutera om det borde förbättras mer framöver. Det finns givetvis en logik i det anför vad gäller tänderna som en del av kroppen, och det kan man fundera på när det gäller fler områden. Syftet med anförande är dock framför allt att attackera rut, och det är direkt olämpligt. Det handlar om en sektor där svarta jobb har blivit vita och där människor har fått komma in i de svenska socialförsäkringssystemen för att få ett skydd vid arbetslöshet, sjukdom eller andra trångmål. Man får en trygg anställning i stället för en otrygg anställning. Detta har betytt mycket för många av dem som har fått denna typ av arbeten. Det har också inneburit lättnader för hårt pressade småbarnsfamiljer. Kvinnor har också lättare kunnat göra karriär och ta för sig mer i arbetslivet. På detta sätt har det även bidragit till ökad jämställdhet. Jag diskuterar gärna framtiden för tandvården och vad vi kan göra ytterligare, men inte genom att attackera en reform som ger både arbete och andra positiva effekter. 52 (V) replik: När det gäller det där med att göra svarta jobb vita har man räknat fram att kostnaden för svartjobben har minskat med ungefär 60 miljoner tack vare rut, och reformen kostar 5 miljarder. Det är en väldigt liten ändring. Dessa arbeten ger dessutom få människor möjlighet att försörja sig på allvar. Men jag tänker inte diskutera rut. Det jag gjorde var att jämföra två kostnader i budgeten. Politik handlar om att prioritera. För oss är det viktigare att folk har råd att gå till tandläkaren än att välbeställda får städbidrag. PRO har frågat många äldre om de har råd att gå till tandläkaren, och många svarar nej. Framför allt gäller det äldre med en pension under 250 000, och en stor majoritet av dessa är givetvis kvinnor. Ja, genomförde en förändring, men fortfarande tvingas väldigt många avstå från tandvård. Vem har råd att hosta upp 14 000 för att laga tänderna? Ja, inte är det en ensamstående kvinna, en undersköterska eller en fastighetsskötare. Varför ska det se ut så här? Varför prioriterar ni bort en tandvård för alla? 53 (KD) replik: Det handlar i grunden om prioriteringar. I vår budget satsar vi nu stora resurser på att beta av de långa vårdköerna och på att förstärka en äldreomsorg som behöver mycket stora tillskott. Jag diskuterar gärna tandvården längre fram, men det är det här vi anser är akut. Vi förstärker ekonomin för äldre. I Pensionsgruppen har vi drivit fram kraftiga förbättringar av garantipension och bostadstillägg. Vi förstärker bostadstillägget ytterligare i vår budget. Vi lägger fram förslag på permanenta förstärkningar av bostadsbidraget för barnfamiljer, som når till de mest utsatta barnfamiljerna. Regeringens förstärkning var tillfällig och tas bort . Vi vill göra en permanent förstärkning. Statens budget 2021 – rambeslutet Vi sänker skatten för dem som har sjuk- och aktivitetsersättning, och vi höjer garantinivån för dem. Det är något av det vi gör för att människor ska ha lite bättre möjlighet, också till tandvård. 54 (S): och stora delar av världen befinner sig i ett mycket allvarligt läge. Smittspridningen är åter hög, och pandemin är långt ifrån över. Därför måste vi alla fortsätta att ta ansvar för att hålla nere smittspridningen. Vi måste fortsätta att följa de råd och rekommendationer som våra myndigheter ger, och vi måste ställa in, ställa om eller skjuta upp det som vi har planerat – för att vi vet att det räddar liv på en älskad förälder, ett älskat barn eller en nära vän. Många inom vård och omsorg sliter dessutom extra hårt för att ge de drabbade den bästa vården och för att äldre i omsorgen ska slippa bli sjuka. Vi är dem djupt tacksamma. Pandemin har också drabbat många hårt ekonomiskt. Så är det. För att vara tydlig och rak: Ingen regering i något land kommer att kunna rädda alla jobb eller alla företag i den här krisen. Men tack vare att gick in i krisen med en urstark ekonomi har regeringen i bred politisk samverkan med de andra partierna kunnat agera kraftfullt för att rädda människors liv och hälsa och skydda svenska jobb och svenska företag. Totalt har vi efter dagens debatter hanterat tolv extra ändringsbudgetar . Vi har beslutat om åtgärder för och många fler miljarder i krediter och garantier. Det har gett effekt. Bara korttidspermitteringarna omfattar över en halv miljon svenskar, som kunnat gå ned i arbetstid i stället för att bli av med jobbet. Det är lätt att inse vilken betydelse det har haft för alla enskilda individer och deras familjer i form av ekonomisk trygghet, men också för de många företag som på det här sättet har kunnat hålla kvar kvalificerad personal. Budgetpropositionen innehåller nya satsningar på ungefär 105 miljarder. Den innehåller såväl tillfälliga åtgärder för att skapa jobb här och som långsiktiga reformer för att lösa de samhällsutmaningar i form av klimathot, brottslighet, brister i välfärden och ekonomisk ojämlikhet som vi hade redan före pandemin. Finansminister har varit tydlig av pandemin: Pengar får inte, ska inte och kommer inte att stå i vägen för sjukvårdens och omsorgens viktiga arbete. Därför har regeringen kompenserat kommunsektorn för alla extraordinära sjukvårds- och omsorgskostnader med anledning av coronaviruset. tillför vi också sjukvården 4 miljarder de kommande två åren för att den ska kunna hantera den vårdskuld som byggts upp i och med att planerade operationer och behandlingar skjutits upp. gör vi stora generella tillskott till välfärden. Det är viktigt. Om regeringen inte hade täckt upp för kommunernas skattebortfall i krisen hade kommuner och regioner nu behövt säga upp personal.