prot · H70963 · 2020-01-23 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. vice talmannen meddelade att (L) avsagt sig uppdraget som ersättare i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet och att riksdagsgrupp anmält Per som ledamot i krigsdelegationen. vice talmannen förklarade valda till Per (MP) § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:254 Interpellation 2019/20:254 Privatiseringar av samhällsfunktioner av (V) Interpellationen har överlämnats till sr Baylan och kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2019/20:257 Interpellation 2019/20:257 Mängdrabatt vid flerfaldig brottslighet av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:262 Interpellation 2019/20:262 Karens vid ansökan om medborgarskap av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:275 Interpellation 2019/20:275 Bärgning av gifttunnor i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM12 Kommissionens årliga hållbara tillväxtstrategi 2020 COM(2019) 650 till finansutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:3460 och 3462 till civilutskottet 2019/20:3455, 3464, 3467 och 3476 till justitieutskottet COM(2020) 22 och COM(2020) 23 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Svar på interpellation 2019/20:247 om stängningen av reaktorer 1 och 2 1 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till mig avseende stängningarna av . Den första frågan avser vilka åtgärder som jag ämnar vidta om de framtida koldioxidutsläppen ökar i och som en följd av stängningen av . Den andra frågan rör vilka åtgärder som jag avser att vidta om effektkapaciteten och stabiliteten på elnäten i västra och sydvästra försämras som en följd av stängningen. Slutligen gäller den tredje frågan på vilket sätt jag inom mitt ansvarsområde kommer att följa vilka konsekvenser som stängningarna av kan komma att få för industrin och tillväxten i västra och sydvästra . Jag vill börja med att understryka att gällande stängningarna av ska inte jag i rollen som energiminister ha några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar. Stängningarna är ett beslut som är taget av . Vad gäller den första frågan satte rekord i elexport. Vi exporterade el, mer än . Det motsvarar tre fjärdedelar av hela elkonsumtion. Därutöver sker nu en kraftig utbyggnad av förnybar elproduktion. Det är glädjande! prognoser säger dessutom att elöverskott kommer att fortsätta öka. bidrar alltså med mer fossilfri el, och därmed minskade koldioxidutsläpp, än . stora elöverskott tillsammans med åtgärder för att förstärka elnätet ger oss goda förutsättningar att behålla en robust elförsörjning, vilket är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Vad gäller den andra frågan om effektkapaciteten och nätkapaciteten i västra är risken för effektbrist i mycket låg. Det framgår av den utvärdering som gjort inom ramen för myndighetens långsiktiga marknadsanalys. När det gäller nätstabilitet är det också som systemansvarig myndighet som fastställer vilka stödtjänster som behövs. arbetar med nya och uppdaterade krav för frekvensrelaterade stödtjänster för att säkra en fortsatt god nätstabilitet. Vad gäller den sista frågan följer regeringen och berörda myndigheter kontinuerligt utvecklingen på elmarknaden. Energipolitiken ska bidra till konkurrenskraft, och svensk industri har de lägsta priserna bland EU:s medlemsländer. 2 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. hade ju en omröstning i går om framtid. Jag kan väl börja med att konstatera att interpellationen i och med resultatet av omröstningen är högaktuell, för den här debatten handlar inte om huruvida ska fortsätta vara i drift utan om vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att minska konsekvenserna av stängningarna av de två Ringhalsreaktorerna, fru talman. Det ger konsekvenser för vårt klimat i form av ökade koldioxidutsläpp och konsekvenser för den landsände som jag kommer från i form av effektkapacitet och stabilitet på elnäten när i dess form av systemtjänst försvinner. Jag tror inte att någon har kunnat undgå debatten om de globala utmaningar som finns med att få ned koldioxidutsläppen. Samhället håller nu på att ställa om från fossilberoende till fossilfritt. Transportsektorn elektrifieras och stora delar av den tunga processindustrin i arbetar stenhårt med att minska sitt klimatavtryck, men det innebär ett ökat elbehov. bedömer att behovet kommer att öka med . Att de förnybara energikällorna byggs ut är bra. Men det räcker inte, för förnybar energi i form av sol och vind kan under svenska förhållanden inte förse elnäten med tillräckligt stabil effektförsörjning. Utbyggnaden sker inte heller i sådan takt att vi har råd att öka vår förbrukning och stänga ned kärnkraften, fru talman, inte utan att vi också gör oss beroende av fossila energikällor från våra grannländer. Ekvationen går helt enkelt inte ihop. Jag noterar att statsrådet inte ens nämner, än mindre bemöter, de beräkningar som har gjort kring den så kallade annulleringsmekanismen inom EU:s utsläppshandelssystem. Dessa beräkningar är grunden för min första frågeställning. Annulleringsmekanismen inom EU:s utsläppshandelssystem är ganska teknisk, men kortfattat kan man säga att när ökar sin export av fossilfri energi trängs fossil energi undan i våra grannländer. Då kan fler utsläppsrättigheter bli föremål för annullering och därmed kan utsläppen minska och tvärtom: När svensk nettoexport minskar i och med att svensk kärnkraft stängs ned kommer fler utsläppsrätter i EU att nyttjas och färre rätter annulleras, det vill säga att utsläppen inte minskar. Jag återkommer därför till min fråga: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att det scenario som varnar för inte ska uppstå? En annan konsekvens som måste mötas är den som har uppstått i . Där har företag på grund av effektbrist haft svårt att etablera sig eller bygga ut verksamhet. Därför presenterade statsrådet själv ett paket med åtgärder för att komma till rätta med de här problemen , fru talman. En av åtgärderna var att åter ta , som är ett fossilt kraftvärmeverk i , i bruk. Experter inom energiförsörjning varnade i en debattartikel i för vilka konsekvenserna blir i , och av stängningar av , med en total effekt om , om med sina är nödvändigt för att säkra effekten i . Jag undrar: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att vi inte ska få samma problem med effektförsörjningen också i ? Frågorna i min interpellation vill både jag och, tror jag, stora delar av väljarkåren ha svar på. 3 Statsrådet (S): Det var många fina och kanske lite tekniska ord från . Jag ska göra det väldigt enkelt. Vad ska jag göra för att det som målas upp som ett möjligt scenario i inte ska bli verklighet? Vad ska jag göra för att se till att vi inte exporterar mindre el och därmed ökar koldioxidutsläppen i ? Svaret är enkelt: Jag ska se till att fortsätter öka elexporten. Vi ska ha goda marknadsförutsättningar så att fler investerar i svensk energiproduktion, inte färre. är verkligheten sådan – och då pratar jag inte om några avancerade framtidsscenarier – att vi har den största gröna elexporten någonsin i historia. Titta gärna tillbaka! Vi har haft , många av dem under moderatledda regeringar, då vi hade underskott och var tvungna att importera, trots att vi då hade fler reaktorer i drift. är situationen den omvända. Vi exporterar mer grön el. Och prognoserna, , pekar inte på någon minskning; de pekar på en fortsatt ökning. Jag kan tycka att det moderata intresset för utdaterad kärnkraft är lite underligt. Jag tror nämligen att jag och är överens om att kärnkraften har och kommer att ha en viktig roll att spela i det svenska energisystemet framöver. Jag tror dock inte att utdaterad kärnkraft som inte klarar moderna säkerhetskrav och med rost i reaktorns bottenplåt har någon roll att spela i det svenska energisystemet. Det är en naturlig utveckling att gammal och utdaterad teknik fasas ut och ny teknik fasas in. Det gäller inte bara kärnkraften utan även den förnybara energin. Det rivs massor av vindkraftverk i och , men får jag interpellationer från moderata och sverigedemokratiska riksdagsledamöter som undrar hur vi ska kunna kompensera för den elen och den exporten till ? Nej, det får jag inte, för det moderata och sverigedemokratiska intresset för kärnkraften handlar inte om klimatet utan om en fixering vid just kärnkraftsproduktionen. Den andra frågeställningen rör kapaciteten. Det är samma sak där. Vi ska vidta de åtgärder som krävs för att vi ska få ett robustare elsystem . Därför tiodubblar sina investeringar i elnätet jämfört med i början av detta århundrade, alltså , och därför kommer det att byggas dubbelt så många luftledningar som det har gjorts . Vi gör detta för att det stora svenska elöverskottet ska kunna komma svenska konsumenter och svenskt näringsliv till del. Detta stora överskott gör också att vi har ett rekordlågt elpris. I inget annat land i har näringslivet ett lika konkurrenskraftigt elpris. Om vi börjar peta i detta och förstör marknadens funktionssätt genom att subventionera den ena eller andra energikällan är risken att vi får färre investeringar, mindre el och större koldioxidutsläpp. 4 (M): Jag tackar statsrådet för svaret, även om jag blir lite nedslagen av att han försöker ifrågasätta min ambition att koldioxidutsläppen inte ska öka. Jag är övertygad om att energiministern inte heller vill att koldioxidutsläppen ska öka. Denna debatt handlar som sagt inte om Ringhalsreaktorernas vara eller icke-vara. Här finns mycket att säga, bland annat om den tekniska statusen, som energiministern precis kallade för utdaterad teknik men som i en läckt intern rapport konstaterar att med låga investeringar klarar både 50 och drift. Denna fråga avgjordes dock av i går med en rösts marginal. Det som återstår att diskutera är konsekvensernas icke-varande. Industrin i västra och sydvästra är beroende av en stadigvarande elkraftsförsörjning, oavsett om det handlar om Volvos fabriker på , det petrokemiska klustret på eller tillverkningsindustrin i Gnosjöområdet. Jag undrar fortfarande vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta för att mildra de konsekvenser en stängning av riskerar att få för industri och befolkning i , västra , , , och kanske även . Det är bra att stamnätet byggs ut, men det behövs också en systemtjänst i stamnätet som håller uppe effektstabiliteten. Bara Gnosjöregionen omsätter ca och skapar många hundra arbetstillfällen. Fordonsklustret i är världsledande inom elektrifiering av fordon, men vilka blir konsekvenserna för en elektrifierad fordonspark och kollektivtrafik om effektbalansen inte finns i elnätet? Det är en viktig fråga, även om energiministern försöker dribbla bort det med att det är tekniskt avancerade ord. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att undvika samma situation i som i ? Kommer statsrådet att presentera ett krispaket också för likt det i , där kraftverk, också det ett fossilberoende verk, åter blir en viktig hörnsten för att säkra effekten i ? som proklamerar klimatnödläge varnar stängningen av riskerar att öka utsläppen av koldioxid med uppemot eftersom färre utsläppsrätter kommer att annulleras. Man kan säga att det är en teknisk fråga som vi inte behöver diskutera här, men jag tycker att det är en viktig frågeställning. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att minska effekterna av nedstängningen av och möta upp klimatnödläge? 5 Statsrådet (S): Det blir lite märkligt att höra först bli upprörd över att jag ifrågasätter hans genuina klimatintresse och sedan tala om klimatnödläge som jag vet att har lagt ett förslag på bord om att bensinskatten ska sänkas med så att fler ska kunna köra fossildrivna bilar. Precis när vi står inför eldriftens stora genombrott vill försvåra för elbilar och göra det billigare att köra fossilt. I det gemensamma initiativ som presenterades för och är varje kilowattimmeeffekt som tillkommer fossilfri. kallade två gånger fossileldat – inte i det initiativet; det ska eldas med biogas. Kom därför inte och påstå att det skulle vara en fossil komponent där. bygger vidare på det lilla, ska vi kalla det, fantasislottet. Han tror att det kommer att bli vissa konsekvenser av att stängs och vill ställa mig till svars angående vad jag ska göra åt de påhittade konsekvenserna. Vad säger att konsekvenserna ska bli? Vad säger energibranschen att konsekvenserna ska bli? Vad säger att konsekvenserna ska bli? Jo, kommer att fortsätta att öka sitt elöverskott. Elexporten av grön el kommer alltså att öka, inte minska. Vad ska jag göra åt konsekvenserna av en ökad elexport? Jag ska glädjas åt att trycker bort fossileldad el. Låt oss vara medvetna om att detta är en ganska kort horisont, för resten av gör samma omställning som . Det finns ingen stor fossilel att importera från . Det finns snart bara vindkraftsel. Det finns inga stora fossilkällor att importera el från i . Den mesta el vi importerar de få dagar vi behöver kommer från norsk vattenkraft, i princip utan klimatpåverkan. Så till stabiliteten i elnätet. blev det svenska elnätet av IEA, det internationella energirådet, utsett till det stabilaste elnätet i världen. Men vi är inte nöjda med det. Vi tiodubblar utbyggnaden av elnätet jämfört . Vi dubblerar antalet luftledningar jämfört med hur många som byggts . Vi har sannolikt inte haft en sådan här stor utbyggnad av elnätet sedan elektrifieringen fick sitt genomslag i . Vi har ett växande elöverskott och en stark utbyggnadstakt i elnätet. Precis som var inne på gör vi detta på ett positivt sätt för att vi har två stora elektrifieringar att göra. Vi ska elektrifiera industrin och fordonssektorn. Då krävs det fasta marknadsförutsättningar så att marknadens aktörer vågar investera i . Jag kan glädja med att de gör det. har det investerats i svensk energisektor. 6 (M): Jag tackar statsrådet för svaret, även om jag inte blir så mycket klokare av det. Det som statsrådet målar ut som mitt luftslott är alltså bedömning av riskerna med annulleringsmekanismen. Att nettoexporten ökar trots att stängs ned är inte samma sak som att nettoexporten är på samma nivå som om reaktorn varit i drift. Det är likadant med effektbalansen. Statsrådet säger att det inte kommer att bli någon effektbrist i trots att effekten minskar med totalt när stängs ned. , vilket statsrådet var inne på, elektrifieras industrin och transportsektorn för att bli mindre beroende av fossil energi. Statsrådet kommer alltså inte att vidta några åtgärder för att säkra eventuella effektbrister i trots att bedömare varnar för just detta. Det oroar mig, fru talman. Jag är också oroad över de globala klimatutmaningar som vi står inför, men här silar regeringen mygg och sväljer kameler. som man ger till dem som köper elcyklar och ger bidrag till människor med klimatångest stänger man ned en av de absolut renaste och mest stabila energikällor vi har här i . Jag är även oroad över konsekvenserna för industrin i och i västra och sydvästra vid effektbrist. blev som förbundsordförande för intervjuad av om kärnkraftens framtid . Då konstaterade han det viktiga var tillgången på el, och sedan lade han till att det måste säkerställas att vi i har ett nyttoöverskott. Jag är benägen att hålla med, fru talman. Med detta vill jag tacka för en bra debatt. 7 Statsrådet (S): Tack, , inte minst för att du delar min och syn på energipolitiken och vikten av att ha ett fortsatt överskott på svensk energi! Jag vill bara rätta på en punkt. Jag dömer absolut inte ut . Det är säkert sant att det skulle kunna leda till att det blir mer utsläpp i om vi minskar vår elexport kraftigt. Detta tror jag att vi kan vara överens om, men verkligheten är den motsatta: Exporten minskar inte, utan den ökar. Då måste ju samma analogi i innebära att vi minskar utsläppen i , något som både jag och kan glädjas åt. Trots att två gånger har sagt att debatten inte handlar om kommer han ändå tillbaka till samma ruta: Det skulle kunna gå att driva vidare, och det spelar ingen roll att finska, tyska och svenska ägare säger att det inte är lönsamt. På har man grävt upp en rapport som visar att det är lönsamt. Det spelar ingen roll att säger att inte lever upp till moderna säkerhetskrav och inte skulle få drivas vidare därför att det är rost i reaktorplåtens inneslutning på grund av att det saknas moderna silar och oberoende härdavkylning. Det spelar ingen roll – man kan driva dem vidare ändå. Jag säger samma sak som jag sa i början till : gärna om kärnkraft! Prata gärna väl om kärnkraft, men gör det om den moderna kärnkraften, som lever upp till säkerhetskraven och som inte har rostskador! Varför ska vi bevara rost i uttjänt kärnkraft när det finns modern kärnkraft som lever upp till säkerhetskraven? Om kärnkraften är konkurrenskraftig går det väl att bygga ny kärnkraft? Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:221 om behörighetskraven för vuxenutbildningen 8 Utbildningsminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att fler nyanlända ska anses vara behöriga att läsa en yrkesutbildning. Regeringen vill att fler nyanlända läser en yrkesutbildning som leder till arbete. Regeringen utfärdade en ny förordning om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, som trädde i kraft . Genom förordningen infördes en utbildningsplikt för nyanlända. Utbildningsplikten innebär att alla nyanlända som tar del av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser och som bedöms vara i behov av utbildning för att kunna komma i arbete kan anvisas att söka och ta del av utbildning. Förordningen har inneburit ett ökat fokus på reguljär utbildning inom komvux för nyanlända och på att sfi kombineras med andra kurser. I samband med införandet av denna förordning gav regeringen i uppdrag att bland annat ta fram ett stödmaterial som ska underlätta för kommunerna att kombinera sfi med andra delar av komvux till en utbildning anpassad för nyanlända. Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, Kliva, har lämnat förslag om hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som omfattas av utbildningsplikten. Dessa förslag bereds inom . Regeringen har avsatt medel för satsningar som innebär att yrkesutbildningar kombineras med bland annat sfi i syfte att rikta utbildningsinsatser specifikt till dem som behöver yrkesutbildning för att kunna komma in på arbetsmarknaden och som behöver stärka sina kunskaper i svenska. Som regeringen har aviserat i budgetpropositionen för avser regeringen att genomföra förändringar inom yrkesvux så att ersättningen höjs för de utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux som söks i kombination med sfi. Det är min och regeringens uppfattning att satsningar på yrkesinriktad vuxenutbildning i längden bidrar till bättre förutsättningar för att möta arbetsmarknadens kompetensförsörjning som det stärker integrationen. Att utveckla yrkesinriktad vuxenutbildning är därför ett kontinuerligt arbete som jag och regeringen fäster stor vikt vid. Regeringen arbetar genom nämnda insatser aktivt med förbättringar på området. 9 (KD): Tack, utbildningsministern, för svaret! Det är väl belagt att skolans och utbildningens förmåga att hjälpa eleverna genom utbildningssystemet och vidare till studier och arbete och till självförsörjning är den starkaste skyddsfaktorn mot både ohälsa och utanförskap. har vi en stor utmaning att kunna förse välfärdssektorn, offentligheten, industrin och servicenäringarna med kompetent arbetskraft för att hålla igång arbetet. Många menar att en lyckad integration av nyanlända är nyckeln till svensk arbetsmarknads gigantiska rekryteringsbehov. infördes utbildningsplikt för nyanlända. Den som inte bedöms vara matchningsbar mot arbetsmarknaden ska gå utbildning . Denna tanke är god, men tyvärr har resultaten inte imponerat. omfattades 13 000 personer av utbildningsplikten, men endast 1 200 personer, alltså mindre än en tiondel, gick på komvux på grundläggande nivå. Antalet med yrkesinriktad sfi, som ministern talade om, var endast 47 stycken. I om hinder för individer med bristande kunskaper i svenska språket att delta i utbildning inom vuxenutbildning lyfts bland annat upp att det förekommer en rad organisatoriska hinder och bristande individanpassning men även språkkrav för att nyanlända ska komma vidare i sin utbildning. Man bedömer att ett avsevärt större antal skulle kunna vara aktuella för sådan utbildning. Även Skolinspektionen gör bedömningen att många kommuner skulle kunna erbjuda fler sfi-studerande möjligheten att kombinera sfi med kurser på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux. Rapporten visar alltså att det förekommer formella språkkrav för yrkesutbildning för sfi-elever, trots att det inte finns något sådant lagstöd. Det behörighetskrav som finns är att man ska ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. De formella språkkrav som hindrar personer från att gå en yrkesutbildning kombinerat med sfi utgår enligt inte från personens förutsättningar att ta till sig utbildningen. Detta riskerar att försvåra integrationsprocessen då personen inte erbjuds yrkesutbildning kombinerat med svenskkurser. På så sätt blir antalet utrikes födda på vuxenutbildningarna mindre, och de utrikes födda som faktiskt går har relativt hög utbildningsbakgrund, ofta högre än inrikes födda på samma utbildningar. Förväntningarna på språkkunskaper ska förstås vara höga, men det är inte bra om tröskeln är så hög att personer inte kommer in på yrkesutbildningarna. Man borde kunna ta fasta på att kombinera med språkträning som leder till jobb. Vår målsättning måste vara att ge varje enskild nyanländ individuell bedömning av förutsättningarna att genomföra utbildning inom komvux och annan yrkesrelaterad utbildning. Syftet måste vara att möjliggöra för så många som möjligt att utbilda sig och få ett jobb. 10 Utbildningsminister (S): Det är syftet, . Vi har i en stor grupp företag, myndigheter, kommuner och regioner som skriker efter rätt utbildad arbetskraft. Det finns ett jättestort behov av vårdbiträden, undersköterskor och chaufförer, alltså i princip samtliga de yrkesgrupper som vi utbildar inom vuxenutbildning i så stor utsträckning. Där råder det en skriande brist på arbetskraft. har vi en stor grupp människor som står utanför arbetsmarknaden och är en bra bit från att ta dessa jobb. Vägen till att lösa båda dessa problem går förstås via en ständigt förbättrad och ständigt mer anpassad vuxenutbildning. Regeringen har gjort stora insatser för att förstärka vuxenutbildningen, men också för att säkerställa att vuxenutbildningen kan möta dessa båda behov . I den budgetproposition som lades på bord och som antogs av framgår det klart och tydligt att mer kommer att göras när det gäller till exempel det som nu efterlyser, alltså möjligheten att kombinera sfi med vuxenutbildning. Vi kommer att jobba på för att fortsätta förstärka denna viktiga axel, denna viktiga brygga mellan de människor som vill integreras och som ska integreras i det svenska samhället och den arbetsmarknad där de är så hett efterlängtade. Det kommer vi att göra genom satsningar på många platser, satsningar på platser inom rätt yrkesområden men också satsningar som gör att de som ska söka dessa utbildningar faktiskt klarar av utbildningen.