prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — vet vi att gruvan räddades och att fler än arbetar där. Jag tänker, herr ålderspresident, att det säger något om hur illa det faktiskt är när statliga , som har en unik ställning i och som har en hög lokal acceptans för sin verksamhet, pekar ut tillståndsprocesserna som ett av de största hoten mot att kunna genomföra en av de största industrisatsningarna i i modern tid. Men vet vi alla att styrelseordförande inte är någon mindre än den tidigare socialdemokratiske statsministern , så för en gångs skull tog det innan vår nuvarande statsminister – tidigare partikamrat – uttalade sig i medierna om att man ska göra något åt tillståndsprocesserna. Missförstå mig inte, herr ålderspresident, och inte statsrådet heller för den delen: Det är naturligtvis jättebra om statsministern har för avsikt att driva på i denna viktiga fråga, i alla fall om det gagnar alla företag, i alla processer, vilket jag tar för givet. Likväl kan jag inte låta bli att förundras över det faktum att det i en marknadsekonomi som ändå är så illa att det ska behövas att en statlig aktör ryter ifrån, när näringslivet har flaggat för samma problematik . Är de arbetstillfällen som genereras inom statliga på något sätt viktigare än de som tillskapas av andra aktörer som bryter andra metaller och mineraler? Det givna svaret torde vara: Naturligtvis inte! Även om storsatsning får anses som unik i sitt slag, i alla fall sett till ekonomisk storlek, är liknande satsningar faktiskt fullt möjliga på fler håll i landet, bara man vill – satsningar som skulle kunna säkerställa eller stärka ställning som exportnation, satsningar som skulle kunna generera massor av arbetstillfällen, satsningar som skulle kunna trygga vårt behov av de sällsynta jordartsmetaller som är kritiska för att kunna genomföra den gröna omställning som inte minst Socialdemokraternas regeringskollegor inom skriker sig hesa om. Alternativet som återstår är annars att vi gör oss i än högre grad beroende av import av råvaror från länder med en helt annan syn på markfrågor, miljöfrågor, mänskliga rättigheter och demokrati. Det är en utveckling som jag inte vill bidra till. Därför, herr ålderspresident, önskar jag att statsrådet klargör för oss hur samarbetet mellan MP och S faktiskt går i denna fråga. Statsrådet svarar förvisso för hela regeringen, men att det ena partiet har en lite mer skeptisk syn på gruvor i allmänhet än det andra är väl inte någon statshemlighet. Frågan är om detta parti ges ett oproportionerligt stort inflytande över den bedrivna politiken. 30 (M): Näringsministern säger att vi ska förhålla oss till verkligheten i detta, och det tycker jag att vi kan göra. Sanningen är den att gruv- och mineralbranschen har uttryckt rätt mycket kritik mot ministern och regeringen därför att man upplever att det inte har skett tillräckligt när det gäller att kapa och korta handläggningstiderna. Det har varit återkommande reportage i bland annat om detta, och det är omvittnat i branschen. Likaledes är det en verklighet och ett faktum att dessvärre har tappat i den så kallade gruvrankningen eller gruvratingen. Vi upplevs som ett något sämre land än tidigare, och det beklagar jag verkligen. Det är också en verklighet att ministern och regeringen har fått, får man nog anse, rätt förödande kritik från i ärendet om Kallak uppe i . Där har näringsministern inte gjort en enda sak , och KU konstaterade att så kan en regering och ett regeringskansli inte jobba. säger vidare att detta inte är enkelt. Nej, det tror jag att de flesta förstår, men folk ser nog att det är tillräckligt enkelt för att en ansvarig minister ändå ska göra någonting för att ta ett ärende vidare och inte dra det i långbänk, så som man har gjort med Kallak och Laver och som man riskerar att göra med andra viktiga industriella projekt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att det är först när staten är involverad i form av eller , som i , som i grunden är väldigt positivt, eller när ministerns tidigare är styrelseordförande i ett av bolagen som man börjar prata om vikten av det hela. Detta är ju ett generellt problem för näringslivet i stort, inte minst de viktiga gruv- och mineralnäringarna. Det handlar om att förkorta handläggningstiderna och öka tydligheten. Lackmustestet och beviset, herr ålderspresident, för om näringsministern lyckas är om man återkommer med konkreta förslag som kan förkorta och kapa handläggningstiderna och om han och regeringen har förmåga att fatta beslut i viktiga ärenden som Kallak och Laver. Detta ligger framför oss. 31 Näringsminister (S): Jag förstår att det är en del i oppositionens uppgift att granska regeringen och kanske också försöka ta partipolitiska poäng i akt och mening att försöka komma ur oppositionssituationen, men det blir lite ologiskt när en av ledamöterna kritiserar regeringen för att vi gör något i ett ärende och den andra ledamoten, från ett annat parti, kritiserar regeringen för att vi inte har gjort något. I det här fallet handlar det om ett enskilt ärende. Det är klart att det inte är så, herr ålderspresident. Jag har förståelse för att det är frustrerande att vara i opposition och att man måste försöka ta partipolitiska poäng, men jag tror att i frågor där man i grund och botten är överens blir det bara onödigt. Ja, vi har vidtagit åtgärder. Ja, vi har identifierat ett av de problem som vi har. Det är mot denna bakgrund som regeringen redan har tillsatt en utredning för att titta över för att möjliggöra för vår gruvindustri men också för vår industri i dess helhet att göra den omställning som är nödvändig. Jag kan försäkra om att det inte bara är miljöpartister som brinner av iver att göra något åt klimatproblemen. Det gör jag också. Jag gör det av flera skäl. Jag gör det naturligtvis därför att vi måste göra något åt detta. Vi kan inte låta denna utveckling, som innebär att vårt habitat och vår miljö och levnadsmiljö förstörs, fortgå. Jag gör det också av ett annat skäl, och det är att det blir alltmer uppenbart att klimatomställningen kommer att vara en kärna i vår konkurrenskraft framöver. Det är centralt för ett land som är och vill vara ett öppet land när det gäller handel och export. Vi ser , både i gruvindustrin – ett exempel som vi har haft och återkommit till – och i andra delar av den svenska industrin, en omställningsvåg som just nu innebär stora investeringar som leder till tusentals och åter tusentals jobb. Det är ingen slump, herr ålderspresident, att arbetslösheten är som lägst i våra två nordliga län just . Så har det inte alltid varit – det vet jag av egen erfarenhet efter att ha bott länge i norra – men så är det. Jag tror inte att vi ska hålla på och ställa omställning mot industrin. Jag tror att det är precis tvärtom: Industrin är på väg att ställa om, och jag tror att det i grund och botten är bra. Ett flertal företag tar upp det som ett problem, och det är mot denna bakgrund som vi tittar igenom det. Vi har bett en att ta fram förslag, och vi kommer att fortsätta göra detta oavsett vem det är som för fram det. Det falska narrativet och den falska berättelsen, herr ålderspresident – att det inte hände något förrän sa det – är inte riktigt sant. Vi tillsatte utredningen . Jag själv och statsministern har vid ett flertal tillfällen sagt att vi behöver titta över inte bara lagstiftningen utan också tillämpningen. Hur gör vi för att balansera viktiga värden som miljö, människors rättigheter, fastighetsägares rättigheter och ursprungsbefolkningens rättigheter som vi behöver ha en utveckling där vi är med och bidrar till omställningen, inte minst via gruvindustrin, och skapar jobb och ekonomisk tillväxt? Jag ska avslutningsvis bara rätta . Jag kan försäkra honom att och är partivänner, eftersom det påstods att de var före detta partivänner. 32 (SD): Tack, näringsministern! Jag vurmar för svensk gruvindustri. Det är nog ingen hemlighet vid det här laget. Jag tycker att i princip alla logiska argumentet talar för att inta den positionen, oavsett om man har svensk ekonomi, arbetstillfällen, forskning, säkerhetspolitik, geopolitik eller miljö för ögonen. Detta gäller i synnerhet om man ser på miljön ur ett större perspektiv och jämför, som man borde och ska göra, miljökonsekvenser här och miljökonsekvenser där – i det andra fjärran landet, där malmen annars kommer att brytas om inte vi gör det. Här är det min övertygelse att vi ska ha högt ställda krav och vara bäst i klassen. Vi kan tillskansa oss konkurrensfördelar i en värld där allt fler konsumenter är medvetna och gör medvetna val kring de produkter de köper. Men oavsett om man som jag är positiv till svenska gruvor eller om man är av motsatt åsikt och är emot gruvor i allmänhet, eller en viss etablering i synnerhet, är de långa och oförutsägbara tillståndsprocesserna ett problem. För det är precis som statsrådet säger: Det finns konkurrerande intressen. Oavsett om det finns företagare och folk som hoppas på arbetstillfällen i den ena vågskålen finns det också människor i den andra vågskålen som även de förtjänar svar. De förtjänar också att slippa att leva i limbo och ovisshet. Det är folk vars betesmark, skogsbruk eller åkrar kommer att påverkas. Det är folk som behöver veta om det är värt att göra nya investeringar eller om deras ägor kommer att tas i anspråk . Därför, herr ålderspresident, anser jag att det är av yttersta vikt att av respekt för inte minst den lilla människan verkligen ta den här frågan på allvar och presentera förslag till åtgärder som tar oss närmare snabbare och effektivare tillståndsprocesser utan att göra avkall på miljökonsekvenserna. 33 Näringsminister (S): Det här är viktiga frågor. De är viktiga av många av de skäl som både jag själv och interpellanten har tagit upp. De är viktiga för vår ekonomi, och de är naturligtvis viktiga för att kunna bygga ett samhälle. Men de är också allt viktigare för den nödvändiga omställning vi behöver göra för att få till en mer hållbar utveckling än vad vi har haft tidigare. Det är mot den bakgrunden vi jobbar med frågorna. Jag hade önskat att vi hade kunnat fokusera ännu mer på den här typen av frågor under det föregående året. tog upp mitt tal i på den stora gruvkonferensen . Jag hade önskat att vi direkt därefter hade kunnat fortsätta att fokusera på både dessa och en del andra frågor. Men som bekant, herr ålderspresident, har nästan allt fokus behövt läggas på en global pandemi som har drabbat inte bara människoliv och hälsa utan också stora delar av vår ekonomi och vårt näringsliv. Jag tror att vi har lagt fram ett dussintal extra ändringsbudgetar på ett sätt som ingen regering någonsin har gjort tidigare med hundratals miljarder i direkta stöd, i garantier och i krediter. Vi har gjort det därför att det har varit fullständigt nödvändigt, och vi kommer tyvärr att fortsätta att ha mycket fokus på detta med tanke på att vi inte är ur pandemin. Parallellt med detta försöker vi – trots att är stort har vi ändå begränsade resurser – ändå att fortsätta att steg för steg beta av en del av de utmaningar vi har. Det är mot den bakgrunden vi tillsatte en utredning , och jag ser fram emot att också gå vidare och se till att kunna få fram mer förutsägbara processer än vad vi har . Jag önskar de ledamöter jag inte träffar, herr ålderspresidenten och personalen god jul och gott nytt år. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:184 om det ökade antalet skjutningar i samhället 34 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att stoppa den ökande våldsspiralen gällande skjutningar i samhället och vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka skyddet för dem som arbetar och färdas i kollektivtrafiken. Regeringen ser mycket allvarligt på det grova våldet med skjutvapen och har vidtagit en lång rad åtgärder för att motverka denna utveckling. På det straffrättsliga området bedriver regeringen ett mycket aktivt arbete, och vi har även haft framgångsrika amnestier för vapen och explosiva varor. Vi har genomfört ett flertal förändringar i lagstiftningen kring våldsbrott. Exempelvis har minimistraffen skärpts för bland annat grovt rån, grov misshandel, synnerligen grov misshandel, grovt olaga tvång, grovt olaga hot och grovt våld eller hot mot tjänsteman. Även straffet för mord har skärpts i syfte att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning . Regeringen har också förbättrat förutsättningarna för kamerabevakning. Flera brottsbekämpande myndigheter men även aktörer i kollektivtrafiken, butiker, köpcentrum och apotek kan bedriva kamerabevakning utan tillstånd från Datainspektionen. Detta stärker möjligheterna att bekämpa brott och kan bidra till ökad trygghet. Regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten är ett mycket ambitiöst reformpaket på både kort och lång sikt som omfattar nya verktyg i brottsbekämpningen och straffrättsliga åtgärder och höjda ambitioner i det brottsförebyggande arbetet. Den stora satsningen på är en viktig del i arbetet med att minska brottsligheten och öka tryggheten. var vi halvvägs mot regeringens mål om 10 000 fler polisanställda, och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten . Även på det straffrättsliga området är flera åtgärder på gång. Exempelvis har en pågående utredning i uppdrag att föreslå skärpta straff bland annat för brott med kopplingar till kriminella uppgörelser. Dessutom har de nya straffskärpningarna för innehav och smuggling av illegala vapen och explosiva varor precis trätt i kraft. En generell utgångspunkt för dessa skärpningar är att de ska träffa kriminella nätverk särskilt hårt. För att förhindra att fler barn och unga dras in i kriminalitet krävs tidiga och samordnade insatser för barn och unga från många aktörer, inte minst socialtjänst och skola. Regeringen har gett och i uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Särskilda insatser riktas mot riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden samt barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. För att även bekämpa brottens orsaker behövs ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället. Därför har regeringen tagit fram det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Vi avser att lämna en redovisning till av åtgärder i enlighet med målsättningarna i programmet. Arbetet med att genomföra det brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället. Men vi måste göra mer. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför ytterligare åtgärder av betydelse för att både bekämpa och förebygga brott. Det behövs ett gemensamt åtagande från hela samhället för att bryta de senaste årens negativa utveckling av skjutningar och gängkriminalitet. Kriminaliteten ska bekämpas med samhällets fulla kraft, och vi ska göra det på bred front genom att bekämpa både brotten och brottens orsaker. 35 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Det som fick mig att skriva interpellationen var en skjutning mot en buss i . Det var den andra skjutningen – i alla fall vad jag känner till – mot ett fordon i kollektivtrafiken. Det var två rutor som skadades på bussen. Jag tror inte det var fråga om ett kulvapen, utan polisen skriver att det troligtvis var ett hagelvapen. Det spelar egentligen inte särskilt stor roll vilken typ av vapen det var som användes i det här läget, men man använder alltså någon typ av skjutvapen och skjuter mot en buss. Anledningen är okänd; troligen satt det någon i bussen som man ville skrämma. Problemet är att föraren som kör fordonet och de övriga passagerarna däri blir vettskrämda när någon skjuter mot fordonet. Det är ett gift i samhället att de kriminella tar en sådan plats och tar sig friheter att hota, misshandla eller till och med döda andra människor. Det är ett bekymmer. Jag noterar i svaret från statsrådet att det görs mycket från regeringen för att komma åt det här, och det är jättebra. Jag tycker att det är jättebra att man satsar på polisen och att det finns ett tydligt mål att få ut fler poliser i verksamheten som också kommer att jobba i yttre tjänst för att kunna ta problemet på allvar där ute. Men det räcker inte. Om man tittar på hur utvecklingen har varit under det här året ser man att skjutningarna har ökat. Det är fler skjutningar, det är fler som dödas i skjutningarna och det är fler som skadas. Trots att man har satt in flera åtgärder från regeringens sida är det en uppåtgående trend, och det tycker jag är oroväckande. Någonstans måste man få en knäck på den här kurvan så att den pekar nedåt. Eftersom man inte har fått den här knäcken utan kurvan fortsätter uppåt bör man sätta in fler åtgärder. Jag är väldigt nyfiken på att höra från statsrådet om det finns ytterligare åtgärder som ligger framöver för att komma åt detta. Om man inte kommer åt och kväser den här utvecklingen kommer de kriminella att ta en allt större plats i samhället. Jag tittade på Rapport och såg då lite grann av hur man resonerar i de kriminella kretsarna, vilket våldskapital man använder och hur man tar sin makt i samhället. Jag ska läsa upp exakt vad den kriminelle i inslaget sa: Om vi bedömer att den personen skadar vår ekonomiska verksamhet är det inte bra för oss. Om vi bedömer att personen måste dödas skulle vi knappast tveka att göra det. Om vi bedömer – i ett rättssamhälle ska det inte finnas utrymme för att någon annan ska bedöma huruvida någon ska straffas eller inte. I ett rättssamhälle måste våra rättskipande instanser sköta den delen – polis, åklagare och domstol. När det gäller svenska förhållanden är det som stiftar lagarna, och det är utifrån de lagarna som straff ska utdömas. har vi dock ett parallellt samhälle där man anser sig ha rätten att döma vem som ska leva och vem som ska dö. Det är en kuslig utveckling. 36 Justitie- och migrationsminister (S): Den åsikten delar jag sannerligen: Det är en kuslig utveckling. Men man ska också komma ihåg att detta är någonting som har pågått . Jag skulle säga att den fasta, etablerade organiserade kriminaliteten går så långt tillbaka som kanske 20 eller . Vad jag säger är att det vi gör nu borde man kanske ha gjort då, i mitten och slutet av 90‑talet. Det var då dessa strukturer etablerade sig. Men man gjorde inte det då. Då borde man ha kvävt detta i sin linda. Man gjorde inte det då. Då får vi göra det . Det kommer att ta lite , det kommer att kosta lite mer pengar och det kommer att behövas ännu mer av åtgärder för att komma till rätta med det – men vi kommer att klara av det. Det är jag helt övertygad om. Det jag redovisar i svaret är bland annat den stora polissatsningen. Det gick alldeles ut 600 nyutbildade poliser från utbildningarna, ytterligare 1 400. Det är alltså 2 000 ytterligare poliser på bara . Vi utbildar fler. Det är färre poliser som slutar. Det är också fler poliser som återvänder till poliskåren eftersom förutsättningarna har blivit bättre. Man ser kanske att detta nu är någonting som staten verkligen satsar på. Det har talats mycket om polislöner . Låt mig konstatera att lönerna för poliserna har ökat med . Polislönen är nu högre än när vi tillträdde . Vi har gjort stora insatser när det gäller straffen, bland annat för det grova vapenbrottet, så att vi nu kan bura in fler. Kameraövervakningen satsar vi på. Sedan kommer hela 34-punktsprogrammet med alla de åtgärder som jag redovisade. Jag vill också peka på att det faktiskt finns möjligheter att vända en utveckling. Många har tidigare pratat om att har varit ett problem. De senaste siffrorna visar att skjutningarna i under detta år ser ut att minska med kanske uppemot två tredjedelar i förhållande till 2017, då vi hade 65 skjutningar. , , har vi haft 19 – alltså en mycket kraftig minskning. Det finns säkert många orsaker bakom det. Rimfrostsatsningen, där man verkligen drog samman de polisiära resurserna mot gängen, kan säkert ha haft betydelse, men också det projekt som vi har arbetat med i och som kallas Sluta skjut, som jag och tog hit till från efter ett studiebesök som vi gjorde där 2016. Vi frågade då de mest framstående auktoriteterna på gängkriminalitet i : Ser ni att det finns något sätt att jobba som vi skulle kunna applicera också i ? , som jag träffade på , ett av de mest framstående lärosätena i på just gängkriminalitet, svarade: Prova det här med gang violence intervention! Dra ihop de mest gängkriminella med jämna mellanrum och säg till dem: Vi vill inte att ni ska dö, men om ni fortsätter på det här sättet kommer ni att dö förr eller . Ni kommer att gå under i någon av de här konflikterna. Om ni inte slutar med detta kommer vi att fortsätta jaga er med alla till buds stående medel. Men om ni vill hoppa av verksamheten har vi ett avhopparprogram som gör att ni kan komma ur kriminaliteten. Det är det sättet man har jobbat på i . Det har applicerats i och kan mycket väl ligga till grund för att vi faktiskt ser en så pass positiv utveckling där just . ska vi få en mer sammanhållen utvärdering i den delen. Jag ville bara peka på att det faktiskt går att vända en sådan här utveckling om man jobbar på rätt sätt, kanske med delvis nya metoder, men också om man är beredd att sätta hårt mot hårt mot den typ av kriminella vi talar om. 37 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Den sista meningen var lite intressant: Man ska sätta hårt mot hårt. Jag tycker att det är viktigt att samhället markerar: Vem är det som ska ha våldskapitalet? Jo, det är staten. Vem är det som ska utfärda straff? Jo, det är staten. Det ska vila på demokratiskt stiftade lagar, och det är polis, åklagare och domstol som verkställer allt detta. Kruxet är att vi har ett parallellt samhälle som har skapat ett eget system som ligger vid sidan av – helt utan kontroll, vill jag påstå. Låt oss titta på den utveckling som har varit. var det 315 skjutningar med 37 döda och 105 skadade. var det 31 döda och 91 skadade. I snitt 2017–2020 var det 35 döda och 107 skadade. Vad de kriminella gör är att de dikterar villkoren i särskilt utsatta områden. har fått en positiv trend. har fått raka motsatsen. Här ökar det. Men vi ser också att det numera skjuts på gator och torg även ute på landsbygden och på mindre orter. är också ett av väldigt få länder i världen där barn har dött i dessa konflikter. sprängdes en fyraårig flicka till döds i en bil på i . därefter var det en åttaårig pojke som låg och sov i sin säng när någon kastade in en handgranat i rummet, och pojken dog. fick en tolvårig flicka sätta livet till i en skjutning här uppe i . Det här våldet träffar oskyldiga människor. Det är inte så att det riktar sig bara mot de kriminella. Kulorna viner bokstavligt talat också runt vanliga människor. Det är detta som är så otäckt. Grunden för min interpellation var skjutningen mot den här bussen. Det är bara att sätta sig ned och fundera på vad människorna i bussen upplevde när kulorna, , träffade fordonet. Det måste ha varit fasansfullt. Detta är människor som inte på något sätt är inblandade i konflikterna, men någon tar sig ändå rätten att utöva våld och hot. Någon var tydligen mål på något sätt, och så skulle man statuera exempel. Det är den här utvecklingen som är så otäck: att de kriminella helt enkelt dikterar villkoren för människor som inte har med saken att skaffa. Det är jättebra att det sker en satsning på polisen. Vi behöver ha fler poliser. Kruxet är bara att om vi får för många poliser, om man uttrycker det så, och de blir effektiva trycker vi in folk i systemet som inte åklagare, domstol och senare kriminalvård kan hantera. Även om vi satsar på polisen måste alltså den övriga delen också växa så att man kan hantera det som produceras av poliserna på gatan. Jag skulle vilja höra lite från statsrådet hur tankarna går kring detta.