prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Det handlar om medborgare som de verkar tycka kostar för mycket. Det är ett cyniskt och strategiskt arbete där de helt i strid med socialtjänstlagens intentioner exempelvis villkorar försörjningsstöd mot att människor ska söka bostad i andra kommuner. Det här drabbar missbrukare. Det drabbar också exempelvis nyanlända, där bosättningslagens tvingande regler har nått en ände. Detta är någonting som jag avser att inte släppa. Det kan vi inte låta fortgå. Det underminerar det gemensamma ansvaret för välfärd i hela landet. Det behöver ta på allvar och återkomma till. Det viktigaste är ändå det som jag började med att säga. Det finns en tydlig gemensam bild i om de ökade behoven i kommuner och regioner. Det handlar om behov av mer personal i vård, omsorg och skola. Det handlar om kvalitet i de delarna men också om ett behov av att investera framåt och för en grön omställning. Det är också ett arbete som görs ute i kommuner och regioner. Allmänna bidrag till kommuner Vi är grundläggande överens om att det behöver stärkas. Jag vågar nog säga att det inte är sista gången som vi antar en budget där vi ökar medlen till kommuner och regioner. Det kommer vi att behöva göra framöver. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 257 (M) replik: Det var väldigt intressant med kritiken från mot kommuner som sparar pengar på hög i stället för att anställa fler i sin verksamhet. Jag nämnde också det i mitt anförande. Problemet är att regeringen inte ger några tydliga besked till kommunerna om vad som ska hända 2022 och 2023. Då vågar inte kommunerna ta på sig permanenta utgifter som löper över åren utan sparar pengarna på hög i stället för att anställa fler människor. Det är precis därför som vi från moderat sida ger tydliga besked om ökade permanenta statsbidrag även 2022 och 2023 vilket inte regeringen gör. Det är och den regering som ingår i som skapar det problemet genom att ge otydliga besked om vad som ska hända framöver. Jag kan börja med att fråga : Kan lova att kommunerna kommer att få de statsbidragen 2022 och 2023 så att de vågar anställa fler människor i äldreomsorgen och i sjukvården i närtid? Om de inte får de beskeden från , Socialdemokraterna och samarbetspartierna kommer de att fortsätta att samla pengarna på hög och inte våga anställa människor. Att anställa människor är ett åtagande. Det är någonting som man inte bara drar tillbaka genom att säga: Vi fick bara pengar för det här året. Hej då, nu får du sluta. Så kan man inte hantera sin personal. Jag vill gärna höra om kan ge ett löfte nu i talarstolen om att kommunerna kommer att få minst de bidrag som de har fått och som föreslår . Vi föreslår 8 ½ miljard mer och 13 ½ miljard mer . Lovar att ni matchar det? 258 (MP) replik: Regeringen och samarbetspartierna har under det här krisåret gjort två saker. Det har handlat om krisstöd ut till kommuner och regioner för att hantera den direkta pandemin. Men det är också extra pengar för att kunna agera för att exempelvis stimulera den lokala ekonomin och göra sådant som man har ansvar för i kommuner. Vi har gett besked om kraftfulla permanenta höjningar av det statliga bidraget till kommuner och regioner. Som jag har sagt försöker få det att låta som att de gör mycket mer kraftfulla satsningar. Men som har sagts här består en budget av plus och minus. Bilden är inte så enkel som ledamoten försöker få det att låta som här. Det jag talar om är vad kommuner gör med de extra medel som de har fått . Det är väldigt många som använder ursäkten som ledamoten säger. Vi har sagt att vi ger extra pengar för krisstöd för att agera här och . Där är det många kommuner, särskilt många borgerligt ledda och moderatledda kommuner, som inte har gjort detta. De lägger hellre pengar på resultatet än att använda dem exempelvis för att stötta föreningslivet eller företagare här och . Det beklagar jag. Det är bristande ledarskap, vågar jag säga. Jag har lagt fram många kommunala budgetar. Jag vet att precis som har varit innovativ och kreativ kan man vara det också på lokalt plan. Det finns som sagt exempel där man gör det. Det råkar vara den enda kommun som har en grön ordförande i kommunstyrelsen som visar den typen av kreativitet och innovativa paket. 259 (M) replik: Jag tror att får ta och läsa på lite när det gäller hur de svenska kommunerna hanterar de här pengarna. Jag kan säga att i min hemkommun, , och även i kommunerna runt omkring ger man bonus till sin personal. Både min hustru och min dotter jobbar i kommunen, och de får båda bonus nu i jul. Region gör likadant; man ger bonus med till varje anställd. Så visst förekommer detta på fler ställen än i exempelkommun. Vad gäller krisstödet står vi moderater bakom det till fullo, och vi har också varit med och drivit på detta för att det ska bli så bra som möjligt. Det är samma sak med det stöd som vi tillsammans med , drev igenom på 7 ½ miljard. Problemet är att säger att extrastödet inte används för att anställa fler människor. Man kan som sagt inte göra det. Man kan inte använda tillfälliga pengar för att anställa personal. Därför måste ni ge besked om vad som ska hända kommande år, och det gör ni inte. Det är tråkigt. 260 (MP) replik: Ledamoten lyssnar inte på vad jag säger utan lägger ord i min mun. Allmänna bidrag till kommuner Jag pratar om två olika saker. Det finns behov av långsiktigt höjda statsbidrag till kommuner och regioner. Regeringen har också påbörjat ett arbete med att omvandla riktade statsbidrag till generella. Det är ett löfte vi har gett, och det är ett arbete som pågår. Vi betar av det. Vi har påbörjat denna process, och vi kommer att fortsätta med den i dialog med Kommuner och Regioner. Det är en annan diskussion vad som händer lokalt med de krisstöd som finns. Jag vet att det finns flera kommuner och regioner som gör detta där är med och styr, bland annat i . Men det finns också många exempel där man väljer att lägga krispengarna på hög i sin resultaträkning, och det beklagar jag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Statsskuldsräntor m.m. betänkande 2020/21:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2020/21:1 delvis) Allmänna bidrag till kommuner vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Avgiften till Euro-peiska unionen § 16 Avgiften till Europeiska unionen betänkande 2020/21:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (prop. 2020/21:1 delvis) 261 (M): För ganska exakt stod jag i denna talarstol och debatterade förra årets budgetbeslut rörande EU-avgiften. Jag framförde då min och oro för en kraftigt stigande EU-avgift kommande år. Då visste vi inte att det inte bara skulle bli en kraftig svensk avgiftshöjning 2021, utan vi skulle även tvingas delta i en omfattande så kallad återhämtningsfond där vi med lånade medel ska sätta kommande generationer i skuld för att ge bidrag till europeiska länder som misskött sin ekonomi . Frågan om den svenska EU-avgiften i EU:s kommande långtidsbudget har diskuterats i både finansutskottet och , och jag har varit med på de flesta av dessa överläggningar. har jag och mina moderata kollegor efterfrågat större tydlighet från svenska ministrar och från statsministern. Men tvärtom har vi sett en alltmer oroväckande bild där företrädare för regeringen, inklusive statsministern, ibland har låtit lite väl uppgivna och signalerat svaghet inför de EU-länder som driver på för en större budget. Man har mer eller mindre tydligt signalerat att knappast lär kunna förhandla fram en lösning som är gynnsam för utan att vi i praktiken måste förbereda oss på kraftigt ökad avgift. Från moderat synpunkt är detta ett olyckligt sätt att förhandla. Man kan inte backa in i en förhandling utan måste vara tydlig med sin linje. Tyvärr gick ju heller inte förhandlingarna väg. Visserligen fick vi behålla svenska rabatter på EU-avgiften, men avgiften ökar trots detta med – trots att ett EU-land lämnar unionen och budgeten därmed snarare borde minska. Och ovanpå alltihop läggs den framtida kostnaden för tidigare nämnda återhämtningsfond. Från moderat sida är vi besvikna över utfallet av budgetförhandlingarna och dessutom mycket kritiska till , som blev ännu större och dyrare än vad vi befarade. Avgiften till Euro-peiska unionen Vad blir då kostnader för EU framöver? Det fick vi redovisat av finansministern på möte . Den vanliga långtidsbudgeten –2027 innebär att årliga avgift stiger från knappt 39 miljarder till nära 45 miljarder , en ökning . Då är de framförhandlade svenska rabatterna på avgiften avräknade. När det gäller den så kallade återhämtningsfonden, Next Generation EU, ligger den utanför EU:s långtidsbudget. Hela summan till denna fond kommer att lånas upp av EU med medlemsstaterna som garanter. Därefter delas pengarna ut som bidrag och lån till medlemsländerna, dock mest till södra och östra . EU skjuter kostnaderna framför sig, och medlemsstaterna ska börja betala tillbaka lånet först och hålla på . För del blir kostnaden i dagens penningvärde 4,9 miljarder extra under dessa , eller totalt 147 miljarder. Och som vanligt är vi stora nettobetalare; vi betalar mycket mer än vi får tillbaka. Det paradoxala är att EU har bestämt sig för att kalla denna skuldsättning av framtida generationer för dagens utgifter för Next Generation EU. Men det nästa generation får i arv efter oss är skulden, som alltså ska betalas tillbaka med början 2028 och framåt. Få av dagens ledande politiker lär behöva ta ansvar för vad som händer , och det är ju väldigt praktiskt att använda pengar som någon annan får betala . Lika märkligt är att man använder pandemin som argument för att låna upp denna gigantiska återhämtningsfond. Pengarna fördelas nämligen inte alls efter vilken skada pandemin har orsakat respektive land. har drabbats hårdare än många andra länder och har även bland de högre dödstalen per capita i EU. Inte heller ekonomiskt verkar vi ha klarat oss nämnvärt bättre än andra. Trots detta får vi en mycket liten del av fonden, och andra länder som har drabbats lindrigare av pandemin får betydligt mer. I takt med att EU:s budget växer alltför mycket och den gigantiska återhämtningsfonden läggs ovanpå kommer EU totalt att disponera nästa budgetperiod, 2021–2027. Det är ofantliga belopp. Med en så omfattande budget är det självklart extra viktigt att motverka fel, fusk och korruption, och där har EU:s revisionsrätt en viktig roll. I den senaste granskningen riktar man kritik mot att felen och bristerna tyvärr ökade . Vid EU-nämndens möte framförde jag till finansministern krav på en skarpare skrivning om hållning när det gäller denna kritik. Vi tyckte att regeringens text var alldeles för försiktig och ville vässa den ordentligt. Jag uppskattar att finansministern samtyckte till vårt förslag om en skarpare skrivning. är stora nettobetalare till EU, och den nya budgeten och den tillkommande återhämtningsfonden gör att EU förfogar över mer av våra svenska skattepengar än . Det blir då ännu viktigare att pengar inte försvinner genom slarv eller i värsta fall genom fusk eller korruption. Den har uppenbara problem med att ta till vara intressen i EU fullt ut. Det gäller inte bara EU-avgiften och misslyckandet med återhämtningsfonden, utan vi ser det även på andra områden. Ett exempel är EU-förslaget om minimilöner. Ett annat är det hotande förslaget om taxonomi, som vi just nu hanterar i finansutskottet och som hotar att slå hårt mot svenskt näringsliv, svenska jobb och svensk energiförsörjning. Avgiften till Euro-peiska unionen På punkt efter punkt visar det sig att inte kan stå emot starka krafter i EU som driver på för beslut som missgynnar . För oss moderater, som i grunden är positiva till det svenska EU-medlemskapet, är det oroväckande att inte lyckas bättre. I en förlängning hotas det svenska folkets stöd för EU-medlemskapet. Det är viktigt att regeringen tydligt prioriterar EU-frågorna och ser till att statsråden kommer in i diskussionerna tidigt i processerna och inte låter förhandlingarna helt skötas av tjänstemän. Inom EU finns nu starka röster för att införa vad som i praktiken kan kallas rena EU-skatter. Från svensk sida är en stor majoritet av partierna negativa till detta. Det blir oerhört viktigt för att försöka samla en majoritet av EU-länderna mot dessa förslag. Detta får inte bli ännu en fråga där viker ned sig. Skattebeslut måste fattas i enighet, och måste tydligt och tidigt visa att vi inte kommer att acceptera att ge EU beskattningsrätt, vare sig direkt eller indirekt. Det får inte råda några som helst tvivel om att kommer att säga nej till alla försök att ge EU direkt eller indirekt beskattningsrätt eller att hitta på andra nya kreativa intäktskällor som tar in pengar från EU:s medborgare. Eftersom riksdagsmajoriteten har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom olika utgiftsområden. Vi deltar därför inte heller i beslutet rörande utgiftsområde 27 och den svenska EU-avgiften och bifogar i stället ett särskilt yttrande. Jag är nu inne på mitt som ledamot i riksdag, och det vi upplevt under detta år liknar inget vi har upplevt tidigare. Jag vill särskilt tacka kollegor och tjänstemän i finansutskottet och i , gott humör och en god kreativitet när det gäller att hantera alla praktiska problem. Vi har alla sett hur vi har det hemma på våra Skypemöten – allt från att min hund avbröt statsministern från till att folk har setts spilla ut kaffekoppar på datorn och lite annat smått och gott. Vi har fått en bra inblick i varandras privatliv. önskar jag talmannen, tjänstemännen i kammaren och tjänstemännen i utskottet en riktigt skön julledighet, givetvis i enlighet med rådande rekommendationer från ! 262 (SD): Förra årets debatt om EU-avgiften handlade i stort om långtidsbudgeten –2027. De flesta av partierna här i var då överens om att kostnad inte skulle öka under den kommande budgetperioden. Det var – och är – en lågt satt ambitionsnivå. Vi i å sin sida ville och vill minska EU-kostnader och se en slimmad union där makten och skyldigheterna ligger hos medlemsländerna. Vi har därför motsatt oss långtidsbudgetens storlek och givetvis sagt nej till återhämtningsfonden. Avgiften till Euro-peiska unionen kom man överens om långtidsbudgeten och ett enormt återhämtningspaket. Vad kostnad blir går inte att på förhand exakt förutse, men prognosen är att vår kostnad för själva EU-avgiften under kommande långtidsbudget hamnar runt . För att sätta det i proportion är det mer än vad regeringen satsar på tryggheten för våra gamla, det vill säga utgiftsområde 11. Till denna kostnad ska läggas vår del av återhämtningsfonden. Regeringen upprepar ständigt att aldrig fått så stora rabatter som vi nu har på kommande långtidsbudget. Det är bra. Men trots rabatter har svenskarna högst avgift per invånare netto, det vill säga efter att man räknar in avgifterna minus de bidrag som betalas ut. Vi är heller inte det enda landet som åtnjuter rabatt på EU-avgiften; till exempel erhåller stora rabatter på avgiften. Ett annat slags rabatt som vi sällan talar om i är det extra jordbruksstöd som 14 EU-länder får. Det här snedvrider konkurrensen för våra jordbrukare. tar emot ett enormt stöd, följt av länder som , och . Förutom det särskilda jordbruksstödet avsätts stora delar av EU:s budget till just jordbruket. är det så illa att var tredje euro i budgeten går till jordbruksstöd. I den bästa av världar ser man framför sig att detta enorma stöd går till hållbara jordbruk och jordbrukare som på riktigt värnar om en bra djurhållning. Men så är det inte – , och har vant sig vid de stora stöden och sätter stopp för en ny jordbrukspolitik. Resultatet är att störst jordbruksstöd ges till de industriella giganterna och inte till familjejordbruken – av stödet hamnar hos av tillverkarna. En modern, minskad EU-budget – och därmed en minskad EU-avgift – kan bara ske om alla medlemsländer inser att den väg vi slagit in på är ohållbar. Världen drabbades av , och där är vi fortfarande. Från att vi i sett budgetrestriktivitet som absolut nödvändigt har vi gjort ett lappkast. ökar vi vår statsskuld, vilket i detta läge är nödvändigt. Däremot är det svårt att se varför dagens svenskar och framför allt våra barn ska bära kostnader för misskötta ekonomier i EU. Jag pratar om EU:s enorma återhämtningsfond Next Generation EU. Här har det blivit tydligt att vissa länder, till exempel stora länder som och , anser sig ha rätt till välskötta industriländers skatteintäkter. Eller ännu värre: För dem är det självklart att vi ska öka våra statsskulder för att finansiera deras misskötta statsfinanser. EU:s långtidsbudget hänger ihop med NGEU, och därför stannar inte kostnader vid den årsavgift som det ska beslutas om . NGEU är ett åtagande som ska återbetalas . Det handlar om ett krispaket på smått overkliga utöver den ordinarie långtidsbudgeten. Regeringen och de flesta riksdagspartier har godkänt NGEU och därmed vårt ekonomiska åtagande. var det dock helt andra tongångar vid genomgångar med finansutskottet och . Regeringen var då tydlig med att man ansåg att NGEU inte träffar rätt när det gäller vilka länder som kommer att få störst bidrag. Tanken med återhämtningsfonden är att stötta de länder som drabbats hårdast av pandemin, men de länder som kommer att få mest stöd är länder som redan före drogs med misskötta statsfinanser. Avgiften till Euro-peiska unionen Kritik har även lyft fram att NGEU till stor del handlar om att rädda euron, vilket naturligtvis är någonting som inte ska delta i. Avslutningsvis, fru talman, vill jag passa på att önska vice talmannen och alla kollegor i utskottet en god jul och ett gott nytt år! 263 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation om att EU:s långtidsbudget bör förhandlas om. Vi menar att mindre pengar ska gå till militär, gränspolitik och det klimatskadliga jordbruket till förmån för återhämtningspolitik genom sociala investeringar, grön omställning och modern infrastruktur. presenterade ett förslag till en ekonomisk återhämtningsfond för medlemsstater som drabbats av coronapandemin. Fonden innehöll , nästan , och kommissionens förslag innebar att en tredjedel av pengarna skulle lånas ut medan resten skulle ges som bidrag. drev att fonden borde vara en angelägenhet för och inte för alla medlemsstater. De länder som sagt nej till valutasamarbetet i EMU borde stå utanför. är i grunden för samarbete och solidaritet mellan medlemsländerna, men vi är mycket kritiska till resultatet av förhandlingarna om återhämtningsfonden. Övriga medlemsstater gick visserligen till mötes när det gällde att det skulle vara en större del som var lån – det blev en större andel av fonden som blev lån, men inte genom att bidrag omvandlades till lån utan genom att lånedelen ökades. Viktiga program som miljö och forskning fick minskade anslag för att medlemsstaterna skulle få möjlighet att låna mer i återhämtningsfonden. Detta är lån som de förmodligen inte kommer att söka eftersom bidragen är så stora och generösa. Det uppnådde med sin förhandling var alltså oförändrade bidrag och minskat stöd för miljö och forskning, vilket är något som inte borde ha sagt ja till. Vi anser att kostnaden för blir alltför hög. Vi är också oroliga för att flera EU-länder kommer att fastna i skuldsättning med krav på åtstramningspolitik. Under eurokrisen fick vi se flera exempel på hur EU bland annat tvingade länder att privatisera, försämra arbetsrätten och använda skattepengar till att rädda banker i stället för att satsa på välfärden. I stället för en återhämtningsfond på EU-nivå ser andra alternativ för att hjälpa länder i kris. Redan hårt skuldsatta länder bör egentligen inte skuldsättas ytterligare. För att underlätta för medlemsländer att återhämta sina ekonomier efter coronapandemin bör på EU-nivå verka för skuldnedskrivningar i stället för ökade lån. Ett av resultaten av stats- och regeringschefernas uppgörelse handlade om urvattnade skrivningar kring mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. När flera länder inom EU går åt ett alltmer auktoritärt och odemokratiskt håll är möjligheten att ställa demokratikrav i den gemensamma budgeten ett av få verktyg vi har för att påverka. Tack vare parlamentet skärptes skrivningarna, och hösten har använts till att få alla stater att gå med på ändringarna i den så kallade villkorlighetsförordningen. Men för att få alla länder att säga ja har ett uttalande antagits som kommer att ge dessa länder möjlighet att fortsätta förhala införandet av konditionalitet och att rättsstatens principer ska respekteras för att de ska få ta del av . Det är fortfarande oklart om de kommer att krävas tillbaka, som statsministern hävdar. Avgiften till Euro-peiska unionen För att stärka arbetet för demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna har vi från motionerat om att ska verka för att allt ekonomiskt stöd från EU villkoras med skarpa demokratikrav. Liknande motioner har lagts av flera partier. Eftersom det finns en enighet om detta i avstod vi i utskottet från att yrka på detta. Men den senaste utvecklingen och uttalandet visar att vi ändå inte har nått ända fram. Ett område som fått extra anslag i EU-budgeten är säkerhet och försvar. är starkt emot det gemensamma försvarsarbetet inom EU. Vi säger nej till alla planer på upprustning och gemensamt försvar. Vi menar att och arbetet för fred och nedrustning gynnas av att vårt lands alliansfrihet garanteras. ger EU våra grannar ekonomiskt stöd för att de ska hålla flyktingar borta. I stället för att ha egna räddningsfartyg på överlåts detta till . Det kommer dock rapporter om omänsklig hantering vid dessa så kallade räddningsinsatser och om hur flyktingarna behandlas i . fortsätter EU samarbetet med och kommer att utveckla det. Frivilligorganisationer som har fartyg för räddningsinsatser riskerar böter, och människor som räddar liv får fängelsestraff. vill se en annan politik där EU räddar liv. Vi kan också se hur arbetssättet på får fler att söka sig till via , vilket är en mycket farligare väg än den över . Detta är några av våra skäl till att vi anser att EU:s långtidsbudget ska förhandlas om. I övrigt avstår vi från ställningstagande när det gäller själva budgetbeslutet och redovisar våra överväganden i vårt särskilda yttrande. Eftersom alla har gjort det önskar även jag talmanspresidiet och alla tjänstgörande en god jul. 264 (KD): Vi debatterar just nu EU-avgiften och medlemskap i . är i grunden varma EU-anhängare. Hade vi inte haft EU hade vi behövt uppfinna det. Det var tre kristdemokrater som lade grunden till det EU-samarbete som vi har haft och som har tjänat så väl som en garant för fred och som bidrar till vårt välstånd med den inre marknaden som grund. Vi menar att långtidsbudgeten behöver fokusera på de genuint gränsöverskridande frågorna. Det handlar om klimatarbete, migration och säkerhet men också om att stödja forskning och utveckling i hela unionen och att verka för att stärka de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer såväl inom som utom unionen. Det är bra att EU-avgift ändå relativt sett har kunnat hållas nere och att vi har fått behålla en del rabatter. Men den väg som EU slagit in på är djupt bekymmersam. Man har dragit på EU:s medborgare en gigantisk statsskuld på EU-nivå som man sedan delar ut i kravlösa bidrag till länder som inte har skött sina ekonomier på ett bra sätt. Det här skapar slitningar och splittring inom EU. Det är inte att värna EU:s grunduppdrag. Vi är djupt kritiska till det instrument som man har etablerat. Avgiften till Euro-peiska unionen Vi ser nu också att EU kommer med nya instrument och nya egna medel som man vill använda för att kunna finansiera de mycket stora åtagandena. Det är egna medel som ännu inte fullt ut materialiserats, men det är nya skatter och avgifter som ska läggas på medborgarna för att klara de långtgående åtagandena. Det är nu mycket viktigt att fortsätter att bevaka att EU gör vad det ska.