prot · H80940 · 2020-11-24 00:00:00 — Det är ingen hemlighet att regeringen arbetar med de här förslagen och att vi vill förändra regelverket med utgångspunkt i förslagen. Just nu sitter tjänstemännen på och jobbar med förslagen och förbereder en proposition. Detta förutsätter att det finns politiska förutsättningar för att vi ska kunna lägga fram den propositionen: dels att det finns en majoritet här i kammaren, dels att de partier som ingår i budgetsamarbetet kommer överens. De samtalen förs just . Min förhoppning är att vi ska landa i slutsatsen att detta behöver göras och lämna över förslagen till , så att vi tillsammans kan göra det som är nödvändigt för att människor ska få ekonomisk trygghet vid sjukdom. Detta är rimliga, befogade förväntningar som svenska folket har. Arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisationer och organisationer för människor med funktionsnedsättning har alla hört av sig och verkligen uppmanat regeringen att agera. Vi gör vad vi kan för att detta ska lösas så fort som möjligt. 84 (V): Jag tackar socialförsäkringsministern för svaret. För oss i är detta att släppa prestigen. Vi har gått fram med det som är kompromissförslaget, det vill säga utredningens förslag. vill egentligen helt slopa 180-dagarsgränsen och rehabiliteringskedjan i nuvarande form. Vi har en annan idé och ett annat förslag till system för hur människor ska bli friska eller få rätt till ersättning om de ändå, trots insatser, fortsätter att vara sjuka. Den kompromiss som vi går fram med var färdigutredd . Det verkar som att departementet ändå har varit ganska snabbt med att titta på förslagen, men börjar det kännas bråttom. Förslaget har legat länge på regeringens bord. Socialdemokraterna och socialförsäkringsministern har tidigare lyft upp just bristen på majoritet för förslaget som orsaken till att man inte går fram med det. finns den majoriteten. Därför undrar jag varför inte lämnar ett tydligare svar på att man kommer att gå fram med förslaget, som kommer att förbättra för många som har utsatts för utförsäkring. 85 Statsrådet (S): och jag har samma inriktning, nämligen att situationen måste lösas så fort som möjligt, helst i går. Det förs samtal just nu mellan de partier som har ett budgetsamarbete, och min förhoppning är verkligen att samtalen leder till att det blir förutsättningar att lägga fram förslag på bord så fort som möjligt. Bristerna i sjukförsäkringen drabbar människor . Vi har bara kunnat ta del av vittnesmål om människor som har gjort stora insatser under pandemin, som har tagit risker för oss och som har arbetat inom sjukvården och äldreomsorgen och smittats av sjukdomen covid-19. när de är sjuka och behöver ekonomisk trygghet för att slutföra sin rehabilitering blir de av med sjukpenningen. Inget parti borde acceptera detta. Ingen borde nöja sig med en sådan situation. Det spelar ingen roll om det är människor som har drabbats av långtidscovid eller cancer eller vad det är för sjukdom. Om arbetsförmågan är nedsatt, om man behöver hjälp, rehabiliteringsinsatser och vårdinsatser, måste man ha en ekonomisk trygghet under den tiden så att man kan slutföra sin rehabilitering och därmed få förutsättningar att komma tillbaka till sitt arbete. Men är det en stor del av de försäkrade som inte får den ekonomiska tryggheten, och vi har vetat det ett tag. Det var därför utredningen tillsattes, och det var därför regeringen påbörjade processen med lagändringar. måste vi tillsammans hjälpas åt. Jag välkomnar den pragmatiska inställningen här, och jag hoppas verkligen att samtliga partier i riksdag visar samma pragmatiska inställning så att vi kan ta oss förbi partigränserna och låsningarna och driva igenom förslagen. Därmed gör vi det som svenska folket förväntar sig av oss. Vi är skyldiga våra medborgare detta. Vi är skyldiga alla dem som har gjort stora insatser under pandemin detta, det vill säga att lösa de brister som finns i sjukförsäkringen. Vi ska göra det som krävs så att människor verkligen får möjlighet att slutföra sin rehabilitering. Jag kan inte göra annat än att vädja till alla politiska partier att ta in detta. Visst har vi haft olika ideologiska utgångspunkter i sjukförsäkringsfrågan, men när bristerna är så uppenbara och när vi vet att utförsäkringarna ökar så radikalt som går är det att lägga undan ideologiska låsningar, räcka ut en hand till varandra och lösa problemet. Detta gäller speciellt det förslag som finns på vårt bord och har remitterats. Det har dessutom välkomnats av merparten av remissinstanserna. Jag lovar att regeringen gör vad vi kan för att nå fram med de förändringar som föreslås i denna utredning. 86 (V): Det var den socialdemokratiska regeringen som satte målet . Efter det sköt utförsäkringarna vid i höjden. Det låter bra när pratar om ambitionen att vilja förändra för dem som har utförsäkrats och för dem som står inför att kanske bli av med sin sjukpenning. Det är bråttom. Vi behöver tillfälliga ändringar för alla sjuka oavsett diagnos, men vi behöver framför allt förändra och förbättra permanent. Menar socialförsäkringsministern på fullaste allvar att i ett sådant läge låter Socialdemokraterna ett parti som har diktera hur och om vi ska komma fram med en gemensam lösning? Som jag förstår det är en stark majoritet i för förändringarna, om socialförsäkringsministern menar det han säger. Då måste Socialdemokraterna visa var skåpet ska stå och se till att man menar allvar med dessa frågor. Annars känns det mer som prat och inte så mycket verkstad. Jag hoppas verkligen att frågan är så pass prioriterad för socialförsäkringsministern och för Socialdemokraterna att vi nu när väcker förslaget kan få en majoritet redan då i frågan. Det gäller både tillfälliga lättnader för alla och framför allt för de permanenta förändringar som de utförsäkrade och sjuka har väntat på så . 87 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen, som verkligen behövs. Jag vill instämma i ställningstagande om att ord inte räcker. Det är självklart att varken ord eller ställningstagande i genom ett utskottsinitiativ är tillräckligt, utan det som krävs är en lagändring. Det är regeringens uppgift att bereda en lagändring och lägga fram förslag på bord om konkreta lagändringar. Det är också det som är inriktningen på vår politik. Vi instämmer i den kritik som framförs i utredningen mot den rådande ordningen och det regelverk som tillämpas av . Det finns uppenbara brister när det gäller rätten till ekonomisk trygghet vid sjukdom. Ur vårt perspektiv är det inget alternativ att acceptera en sådan utveckling. Jag är stolt medlem i det parti som byggde upp socialförsäkringen och som tog striden i kammaren för införandet av den allmänna obligatoriska sjukförsäkringen. Jag ser det som en skyldighet att i denna regering tillsammans med de partier som tar ställning för en bättre sjukförsäkring agera så att vi tillsammans återigen kan återupprätta den ekonomiska tryggheten för långtidssjuka. Jag använder ordet återupprätta eftersom det inte finns ett tillräckligt bra ekonomiskt skydd för de långtidssjuka. Det måste bli ändring på detta, och regeringen avser att agera och göra det vi kan för att regelverket ska ändras. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellationerna 2020/21:133 och 134 om elenergikapacitet 88 Statsrådet (S): har i två interpellationer tagit upp frågor om elkapacitet. Hon har frågat mig om jag har gjort någon analys av huruvida elenergitillgången är säkrad i för att trygga företagens behov och expansioner eller om jag har för avsikt att vidta några specifika åtgärder för att säkra elenergitillgången i . Hon har också frågat mig vilken analys jag gör av orsaken till den rådande effektbristen och hur det påverkar de åtgärder jag kommer att vidta för att lösa problemet. tar upp att det i debatten förekommer olika syn på tillgången på el i . Till viss del verkar det bero på begreppsförvirring. För att börja med energi, det vill säga elförsörjning sett , är det ett faktum att har gott om el. nettoexporterade rekordmycket el med mycket låga utsläpp av koldioxid. har vi haft en nettoexport av el till våra grannländer. När det gäller effekt handlar det i stället om förmågan att förse elförbrukarna med el under den timme då elförbrukningen är som högst. kraftbalans har blivit mer ansträngd , men har stor kapacitet i elförbindelserna till grannländer, och bedömer att risken för effektbrist är liten även på . Inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . Sedan finns det utmaningar med lokal kapacitet på några håll , bland annat i . Regeringen och nätföretagen i och tog därför ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten i och på både kort och lång sikt. Regeringen uppdrog åt att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa kapaciteten även i andra delar av . Regeringen kommer att analysera förslagen i syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder samt att tillkommande kunder får el inom rimlig tid i alla delar av , inklusive . I råder anslutningsskyldighet av nya förbrukare för nätföretagen. Nätföretagen har dock rätt att neka anslutning om det inte finns kapacitet i nätet. Det är således en dialog mellan anslutande part och nätföretag, och om de inte kan komma överens prövas frågan i slutändan av . kan ingen aktör förvänta sig att det alltid och överallt ska finnas utrymme för att ansluta nya stora elförbrukare till elnätet. Eftersom elnäten i slutändan bekostas av användarna skulle ett sådant elnät bli orimligt dyrt för konsumenter och industri. Jag vill avslutningsvis lyfta fram att genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , jämfört med . 89 (M): har en lång historia som industrination, vilket har varit en förutsättning för vår ekonomi, våra jobb och vår välfärd. Vår ekonomi är till hälften baserad på export, en export som förutsätter att vår industri är mycket konkurrenskraftig. Vår industri är också till stor del mycket energikrävande. Svensk stålindustri, fordonsindustri och skogsindustri är alla beroende av en stor och säker energieffekt. Dessutom hade ”den nya industrialiseringen” med batterifabriker och tunga datorhallar inte ens förlagts till om vi inte haft bra, relativt billig och leveranssäker elenergi här. Vår tidigare så säkra tillgång till elenergi har helt enkelt varit en framgångsfaktor för oss. Men denna framgångsfaktor är inte längre en självklarhet, fru talman, för det krävs inte bara mycket energi. Den måste också finnas i rätt mängd och med rätt effekt när vi behöver den, för modern industri förlorar enormt i effektivitet om man tvingas till avbrott beroende på eleffektbrist – om det ens är möjligt att stänga av produktionen. En stor del av vår tunga industri går inte ens att stänga av. Då förstörs hela processen, som i stålindustrin. Mycket av processerna i våra industrier är dessutom tufft slimmade effektivitetsmässigt för att klara kvalitetskrav, svenska löner och global konkurrens. Det är så villkoren för vår industri ser ut. Utan att vara extremt konkurrenskraftig klarar man inte att finnas kvar på världsmarknaden. Industrin gör vad den kan för att vara konkurrenskraftig, men politiken måste göra sitt. Det är inte enskilda företag som står för regleringen av elmarknaden; det är politiken. Om inte vi klarar att leverera en politik som gör det möjligt att ta fram elenergi till rimliga priser riskerar vi hela den svenska ekonomin. För att klara den uppgiften måste regeringen till att börja med erkänna att utmaningen finns. Det har funnits en stor förnekelse av hela problematiken ända sedan vi i oppositionen lyfte de akuta problemen i . Då ansåg ministern detta vara en överdrift och inget problem alls. exporterade ju el, vilket sågs som ett tecken på att effektbrister inte kunde uppstå. Så presenteras en akut krisplan för att säkra energieffekten i . Därför är det rimligt att vi i denna debatt får klargjort av ansvarig minister hur han ser på eleffekten i . Är det på samma sätt som på , som ett nollproblem, eller avser minister att skrida till handling innan han tvingas till krishantering? 90 Statsrådet (S): Först ska jag bara vidimera världsbild. drar åt sig investeringar från hela världen tack vare att vi har stora överskott av el och lägsta elpriser. Vi har de största överskotten av el någonsin, och det är naturligtvis glädjande. Det ska vi fortsätta ha. Vi fortsätter producera stora överskott. Vi exporterar motsvarande två tredjedelar av hela elförbrukning. Det har inte funnits någon förnekelse av att vi har effektproblem i vissa delar av landet. Det har gjorts stora investeringar för att komma till rätta med det, och det görs stora investeringar framöver för att komma till rätta med det. Tyvärr har en av de största av de investeringarna blivit försenad. Vi hoppas att den ska invigas . Men jag har en fråga tillbaka till . Hon nämner det initiativ som regeringen tog tillsammans med energibranschen för att garantera effekten i och garantera effekten i . Det är bra att lyfter fram det. Men min fråga till är varför röstade emot detta. 91 (M): För att nå de klimatmål som skrivit på till 2030 krävs stora insatser. Regeringen presenterade en klimatpolitisk handlingsplan. Där framhålls vikten av styrning av utsläpp för att nå de ambitiösa målen. Det krävs för att klara att ställa om från fossila bränslen till fossilfria, framför allt i transportsektorn och industrin. Vi har redan kommit långt vad gäller exempelvis bostäder. Men dessa mål är inte möjliga att nå om vi inte kan få fram tillräckligt med fossilfri energi, framför allt elenergi. Från moderat håll har vi varit tydliga: Vi klarar inte övergången till det fossilfria samhället tillräckligt snabbt utan kärnkraften. Den svenska elmixen bör innehålla en stor del kärnkraft tillsammans med den nog så viktiga vattenkraften för att klara basförsörjningen av elenergi – så också i , för det är den södra halvan av som kommer att känna av effektbristen mest. Problemen är redan tydliga i , där man tvingats använda fossilt bränsle för att producera elenergi. Det är inte så vi klarar klimatmålen. har många av våra viktiga industrier. En stor del av våra exportvaror kommer från industrierna här. Här kommer också en stor del av de nya fordon som vi behöver för omställningen att produceras. Fossilfritt visar på potentialen att minska utsläppen från industrin med 60–till 2045 jämfört med . En stor del av den potentialen finns i . Industri och transporter står tillsammans för två tredjedelar av CO2-utsläppen, så just här finns stora klimatvinster att göra. Men detta förutsätter att tillräcklig elenergieffekt finns. Att inte tillse att vi har en politik för tillräckligt med elenergieffekt i innebär att vi sätter krokben för oss själva. Vi kommer inte att klara vare sig klimatmålen, jobben eller välfärden. Det är detta ministern nu är ansvarig för att tillse. Energipolitiken är tätt sammanflätad med vår konkurrenskraft och vår välfärd. Det är till och med så att förmåga att driva framgångsrik energipolitik kommer att vara mer avgörande för dagens och morgondagens pensionsnivåer än vad statsrådet är. Vår energipolitik är avgörande för landets ekonomi och tillväxt, för hur vi klarar klimatmålen och för hur vi finansierar vår skola, vår vård och vår omsorg. Och vår energipolitik är avgörande för storleken på din och min pension och för pensionerna för dagens pensionärer och dagens unga. 92 Statsrådet (S): Tack, , för uppläsandet av den fina, förskrivna repliken! Jag vill bara påminna om att vi under den här regeringens tid har tredubblat investeringarna i elnät. Vi har de största elöverskotten . Vi har kärnkraft, och det står var och en fritt att investera i kärnkraftsindustri i . Men det blir lite konstigt när talar om att fossilt bränsle används i . Det var ju detta som fasades ut genom det gemensamma initiativet. Vi gjorde så att det fossila bränsle som eldades i kraftvärmeverken i ersattes med biobränsle. Därför återstår den fråga som inte klarade att besvara på sina : Varför röstade mot det initiativ som säkrar effekttillgången i och och innebär att fossila bränslen byts ut mot biobränslen? 93 (M): Jag är inte regeringsföreträdare, så min huvuduppgift är att ställa frågorna här – inte tvärtom. Vi behöver stärka tillgången till eleffekt totalt sett. Vi håller på att ställa om hela vår tunga industri, hela vår fordonsindustri och hela vår fordonsflotta till el. Då måste alla som deltar i dessa processer och vi som konsumenter vara säkra på att det faktiskt finns el när vi behöver det. Om jag inte kan ladda min bil är väl en sak, men om ett av våra stora järnverk inte kan få energi kan det få fatala konsekvenser. Vi behöver ändra målet för vår elproduktion från förnybart till fossilfritt om vi ska klara utmaningen. Vi har att välja på om vi ska stå upp för helt förnybart eller för snabba klimatmål. Vi behöver möjliggöra utveckling av ny kärnkraft och ta fram en färdplan för nästa generations kärnkraft samt forskning och tester i det sammanhanget. Vi behöver också titta på att förlänga driften av , för kommer att behöva sin vattenkraft själva. Man ställer om sin tunga järn- och stålindustri till eldrift . Så oavsett hur mycket pipelines minister kommer att dra från behövs elen till batterifabriker och för att ta bort det fossila bränslet i våra stålverk. Ursäkta, men den här kalkylen håller inte för mig. 94 Statsrådet (S): Det stämmer att inte är regeringsföreträdare. Hon har skrivit två interpellationer för att diskutera effektsituationen i med ansvarigt statsråd – det är jag. Men en riksdagsledamot måste också kunna svara på hur hon själv har röstat i . Det är ju som är den lagstiftande församlingen i . När hade chansen att skapa mer eleffekt i röstade hon nej. När hon hade chansen att skapa mer eleffekt i röstade hon nej. När hon hade chansen att byta ut fossila bränslen mot biobränslen röstade hon nej. Men hon kan inte inför denna kammare försvara det beslutet. har de största elöverskotten . Vi har lägsta elpriser. Vi attraherar investeringar från andra länder på grund av våra goda förutsättningar för el till låga priser. Dessutom exporterar vi el så att andra länder kan klara sin klimatutmaning. Vi exporterar motsvarande två tredjedelar av hela energiförbrukning. Vi ska använda elproduktionen i för att ställa om svensk industri och transportsektor, , och vi ska hjälpa till att dra en lans för klimatutmaning. Jag ser fram emot detta och hoppas att jag kan få stöd för det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:127 om rätt till nattis 95 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag med erfarenhet från det år som gått är beredd att överväga lagstiftning om rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. var drygt 4 800 barn inskrivna i omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. De flesta barn som är inskrivna kvällar, nätter och finns i verksamheter som drivs i regi. Nästan sju av tio kommuner har barn inskrivna i omsorg på så kallad obekväm arbetstid. Det är mycket tydligt i skollagen att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning som behövs, bland annat med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete. Trots detta kan det fortfarande finnas föräldrar som har behov av sådan omsorg men inte får det. Ambitionen måste dock enligt förarbetena vara att tillhandahålla omsorg även under så kallad obekväm arbetstid åt familjer som har behov av detta, även om det inte är en rättighet i enskilda fall. Kommunen bör därför göra en individuell bedömning utifrån de lokala förutsättningarna för varje ansökan om plats. I bedömningen bör även ingå föräldrarnas reella möjligheter att ordna omsorg för sina barn själva. Jag är övertygad om att införandet av den nya skollagen 2011 har varit viktigt för att stimulera kommuner att erbjuda omsorg på obekväma tider i ökad omfattning. Detsamma gäller regeringens satsning med ett sökbart statsbidrag för sådan omsorg. Statsbidraget kan sökas av kommuner för att användas till både befintlig och ny verksamhet. Utgångspunkten för regeringen är att det i ett modernt samhälle ska gå att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Många yrkesgrupper har arbetstider helt eller delvis förlagda till kvällar, nätter eller . Föräldrar ska kunna känna sig trygga med omsorgen för sina barn, även om de arbetar andra tider än . Om kvinnor och män ska ges samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, utvecklingsmöjligheter i arbetet och delat ansvar för hem och barn krävs det att samhället ger stöd till dem som arbetar inom yrken som medför tjänstgöring på udda tider. Inte minst för ensamstående föräldrar är omsorg för barn under så kallad obekväm arbetstid viktig. Det är dock min uppfattning att den reglering som finns är tillräcklig även sett till det gångna året. Formuleringen i 25 kap. 5 § skollagen är uppfordrande och inte något som kommunerna kan bortse från. Med detta sagt, fru talman, är jag dock helt enig med om att frågan är viktig och fortsatt behöver följas under pandemin och vidare. 96 (V): Tack, ministern, för svaret! Aldrig har det varit så tydligt som 2020 hur beroende vi är av de samhällsbärande yrkena – av dem som vårdar våra sjuka i vården, ger omsorg till de äldre, undervisar barnen, kör bussarna, städar eller arbetar inom livsmedelsindustrin och handeln för att vi ska kunna handla den mat vi behöver. Gemensamt för nästan alla dessa grupper, utöver att de inte har kunnat arbeta hemifrån , är att de ofta arbetar just på obekväma arbetstider. Kommunerna ska enligt skollagen, precis som statsrådet nämnde, sträva efter att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Men vad detta innebär tolkas tydligen olika av kommunerna, enligt Skolinspektionens tidigare granskning av verksamheten. har länge drivit att barnomsorg på obekväm arbetstid ska vara en rättighet. Det ska inte spela någon roll vilken kommun man bor i. Alla föräldrar ska kunna ha ett jobb och ta ett jobb och veta att om det behövs finns det någon som tar hand om deras barn. Så här i pandemitider blir tillgången till barnomsorg ännu viktigare när vårt samhälle behöver dessa funktioner för att fungera. Det är viktigt att barnomsorgen, oavsett när den sker, är just omsorg och inte barnpassning. Verksamheten måste bedrivas på pedagogisk grund. Där tror jag att vi är helt överens. Därför är det avgörande att den personal som arbetar i barnomsorgen har rätt utbildning och att även de som arbetar utanför normal arbetstid får möjlighet till fortbildning. Kommunerna måste också bli bättre på att granska kvaliteten på verksamheten, vilket vi har krävt . När kommunerna erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid är det oftast på deras egna villkor, utan större hänsyn till föräldrarna. I många av de kommuner som faktiskt erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid förväntas föräldrarna själva aktivt höra av sig och efterfråga denna tjänst utan någon som helst information från kommunens sida. Om information finns att läsa på kommunens hemsida är den ytterst sällan på andra språk än svenska. För att få rätt till omsorgen förväntas föräldrarna också känna till sina exakta scheman , något som inte alltid är möjligt när de jobbar i exempelvis verksamheter som ska förhålla sig till en pandemi. Med nuvarande otydliga lagstiftning är det svårt att från nationellt håll ställa krav på en fungerande förskoleverksamhet på andra tider än kontorstid. Så länge barnomsorg på obekväm arbetstid inte är en generell rättighet kommer det att vara på det sättet. Därför är det hög tid att ändra lagen och lagstifta om rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Av svaret från statsrådet framgår att regeringen inte avser att göra några ändringar i lagstiftningen i frågan.