prot · H709117 · 2020-05-06 00:00:00 — Utan ett tryggt hem blir det oerhört svårt att återinträda på arbetsmarknaden, och det gäller oavsett vem man är eller vilket arbete man har haft. Ingen ska behöva bli vräkt till följd av coronakrisen. Man ska inte kunna gå direkt till kronofogden, utan man ska gå via . Vi behöver också se till att barn ingår i ansvar för den strukturella hemlösheten. Barn till föräldrar som riskerar att förlora sitt bostadskontrakt till följd av coronakrisen kan inte ansvara för sin situation. Den sista delen är en del som jag tror att vi behöver både nu och . Detta har jag motionerat om tidigare, men har motioner beretts förenklat. Det handlar om inneboende. En del på den svenska bostadsmarknaden har inte ett eget kontrakt. En del har ett andrahandskontrakt. Då är man berättigad till bostadsbidrag, men för dem som är inneboende finns inget ekonomiskt stöd. Många av dem som har förlorat sitt jobb bor tillfälligt i en stad. De tog ett jobb som de nu har förlorat. Därmed har de inte heller möjlighet att bo kvar som inneboende. Jag kommer tillbaka till en hållbar bostadspolitik – och det gäller även i . Det handlar om en socialt hållbar bostadspolitik där kommunen på riktigt tar det bostadsförsörjningsansvar som kommunen har, och det gäller alla invånare. Som jag nämnde tidigare vill vi gärna se att kommunen också får ett utökat ansvar för just barnfamiljer. Barn kan aldrig ta ansvar för den situation som deras föräldrar befinner sig i. Vi har tidigare i debatten hört om trångboddhet. Det är också en fråga som är oerhört problematisk. En partikollega till mig sa något som kändes så hårt i mitt hjärta: Madrassplatserna är slut i förorterna medan vi som har råd bara bor större och större. Det är sant. Vi är väldigt privilegierade. En stor del av befolkning har väldigt stor bostadsyta. Det sägs till och med att vi är en av de befolkningar i världen som har störst bostadsyta per person. Det kan vi själva fundera över. Vi har det ganska bra. Men de som inte har de ekonomiska förutsättningarna har det väldigt svårt och bor allt trängre. En ekonomiskt hållbar bostadspolitik – vi har hört om ett antal förslag tidigare – handlar om bosparande och förutsättningar för individen, men det handlar också om att ha råd att efterfråga det som byggs. Regeringens investeringsstöd, som har utformats och formats om i samarbetet om januariavtalet, är ett viktigt verktyg för att se till att också de som inte har en fet plånbok kan ha råd att efterfråga en nyproducerad lägenhet. Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Sedan handlar det om en ekologiskt hållbar bostadspolitik. I det betänkande som vi debatterar behandlas faktiskt en motion från mig om hur vi skulle kunna bidra till en ekologiskt hållbar bostadspolitik. Det finns mycket. Bostadssektorn står för en femtedel av klimatpåverkan. Det är lika mycket som personbilarna står för, men byggsektorn klarar sig oftast utan att ifrågasättas. Vi måste få ned utsläppen från byggsektorn, och en del av det handlar om byggmaterialen. Det har jag stått här och talat om . Vi måste använda rätt material på rätt plats . Vi måste också börja återbruka de material som redan är använda. Detta har jag motionerat om. Jag kommer inte att yrka bifall till den motionen, för det är inte så vi brukar göra. Men den är väldigt bra, och det vill jag framhålla. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandena och därmed avslag på samtliga motioner. Jag kan i denna debatt glädjande konstatera att KD nu vill ha ett gemensamt siffersatt mål för hur mycket vi ska bygga. När vi införde det 2014 var man väldigt kritisk till att sätta siffror på just bostadspolitiken. Därför är det glädjande att vi kan enas om detta. Jag hoppas att vi också kan nå de målen. För mig handlar det nämligen inte om siffror, hur mycket vi bygger, utan det handlar om att ge alla människor i ett tryggt hem. 7 (M) replik: Jag har en rätt enkel fråga eller en komplicerad fråga, beroende på hur man ser det, till . Önskelistan som beskrevs i början av anförandet var vacker. Alla ska ha det bra. Det ska vara socialt hållbart. Det var en fin önskelista. Jag hörde dock inga förslag. Jag undrar, fru talman, om ledamoten är medveten om att bostadsministern kommer från hennes parti. Jag förstår att vill mycket. Jag gillade det jag hörde, i alla fall mycket av det. Men som vanligt finns det inga konkreta förslag på hur man ska lösa dagens bostadskris i . Jag vill bara höra hur har tänkt att önskelistan ska bli verklig när regeringen fortfarande inte har klarat av att lämna förslag. 8 (MP) replik: Det är fascinerande att man står i talarstolen och slår på ett parti för att det inte har förslag när man själv inte heller har förslag. Man stod tidigare i talarstolen och sa: Vi ber att få återkomma med våra förslag. Jag tycker att man ska fundera över vilka förslag man själv vill lägga fram innan man starkt kritiserar. Det är anmärkningsvärt att näst största parti inte heller har presenterat några förslag för att komma till rätta med den situation vi befinner oss i. Ja, man kan tycka att det är regeringens fel, men den situation vi befinner oss i beror på att vi har byggt för lite bostäder under . Och ni valde att lyfta bort det bostadspolitiska ansvaret från den nationella nivån och säga: Varsågod kommunerna! Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Regeringen har återtagit den nationella bostadspolitiken och infört ett investeringsstöd. Vi pratar på riktigt om bostadspolitik i den nationella debatten igen. ansåg ni inte att det var en fråga för den nationella nivån att lösa – marknaden kan lösa det, och kommunerna har ansvaret. 9 (M) replik: Hur många mandatperioder ska denna regering skylla ifrån sig på tidigare regeringar? Det kan man undra. Men, fru talman, det är tyvärr ett mantra som går igen, inte bara i denna debatt utan i väldigt många debatter som vi har i riksdag. Vi pratar om bostadspolitik, säger ledamoten . Ja, det har vi hört . pratade jättevackert om en bostadspolitik som hon önskade var på plats men som inte är det. Ni har återtagit ansvaret för bostadspolitiken. Ja, det är väl bra, men se då till att det blir verkstad. Man kan inte återta någonting och sedan inte göra något åt det. Det fungerar inte. påpekade att är näst största parti, det håller jag med om, och att inte heller vi har löst bostadskrisen. Vi har haft ett antal förslag på det bostadspolitiska området, fru talman, men trots att vi är näst största parti har vi inte majoritet i riksdag. tidigare förslag i CU10 som behandlas förenklat fick inte majoritet i riksdag, och därför har vi heller ingen moderat bostadspolitik i . Som sagt, fru talman: Jag ser fram emot att lägga fram nya förslag från och ser fram emot att få stöd från regeringen. 10 (MP) replik: Jag ser också fram emot dessa förslag som jag hoppas kan lösa den bostadssituation som har . Om skulle vilja veta lite mer om det jag beskrev men inte valde att lägga en 20 minuters föreläsning på finns det i vår motion En hållbar bostadspolitik som även den behandlas förenklat. Där finns konkreta förslag på vad skulle vilja se och driva igenom för att få till stånd en politik som gör att alla i kan få ett tryggt hem. Som säkert känner till är det dock så att det tar tid att bygga i , något som flera har uppmärksammat som ett problem. Det är en utmaning att det från idé till färdigt hus tar tid. Jag kan ändå glädjande nog berätta att vi just nu har all time high när det gäller färdigställda bostäder i . byggs det fler bostäder än vad det gjorde totalt under alliansregeringens styre. Det tycker jag är fantastiskt, för det betyder att det är fler personer i som får sätta nyckeln i dörren till ett tryggt hem. Det vore ju smakligt om även ett tidigare regeringsbärande parti kunde inse att man har en liten del av ansvaret gällande den situation vi befinner oss i just . 11 (S): Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande ska vi debattera tre av civilutskottets motionsbetänkanden: CU10 Fastighetsrätt, CU13 Bostadspolitik och CU16 Planering och byggande. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. I dessa tre betänkanden finns en rad motioner. Jag tänkte i inledningen av mitt anförande beröra ett antal av dem, de flesta hemmahörande i betänkandet kring fastighetsrätt. I frågan om andelstal i vägsamfälligheter finns redan ett tillkännagivande om att förenkla beslutsfattandet för vägsamfälligheter och hitta en bra mellanväg. Regeringen hanterar just nu frågan, och det gäller att väga olika parametrar mot varandra såsom enkelhet, rättssäkerhet och ett fungerande minoritetsskydd. Här är jag övertygad om att regeringen kommer att återkomma. När det kommer till frågan om finansiering av och tillgång till geodata finns flera motioner som pekar på fördelarna med och vikten av att Lantmäteriet ger fri tillgång till de gemensamma dataresurser som våra geodata ger oss. Vi socialdemokrater delar i mångt och mycket den ambition och den beskrivning som finns i många av dessa motioner. Vi anser att frågorna är viktiga, och jag tror att det för framtid väldigt mycket handlar om att vi måste öppna upp möjligheterna för fler att få tillgång till den här typen av information. Så kan vi ligga i framkant både när det gäller implementeringen av datadriven AI och för att kunna använda information och driva på den tekniska utvecklingen. Det är däremot viktigt att se till att de data som finns används på ett säkert och tryggt sätt så att många får möjlighet att använda dem men att vi inte hamnar i ett läge där informationen kan hamna i fel händer. Det är glädjande att se att regeringen på ett antal områden jobbar med nationella strategier. Lantmäteriet har i samråd med och berörda myndigheter tagit fram en strategi med fyra övergripande mål. Det handlar om att geodata ska vara öppna, användbara och tillgängliga och att samverkan mellan olika myndigheter ska vara välutvecklad. Den här strategin har funnits , och regeringen har i det senaste regleringsbrevet till Lantmäteriet gett uppdraget att ta fram en ny geodatastrategi –2025. Detta uppdrag kommer att redovisas . När det gäller en effektivare och säkrare tillgång till grunddata har , och fått i uppdrag att lämna förslag. Här har Myndigheten för digital förvaltning ett samordnande ansvar. Ökad standardisering och ett effektivt och säkert informationsutbyte är andra områden som dessa myndigheter jobbar med, och man har fått ett förnyat uppdrag att tillsammans etablera en ny infrastruktur för att förbättra informationsutbytet. Även detta uppdrag kommer att levereras , med slutredovisning . Som om dessa åtgärder inte vore nog kommer Lantmäteriet att komma med en delrapport , där man kommer att redovisa vilka budgetkonsekvenserna blir av att tillgängliggöra värdefulla datamängder avgiftsfritt samt vilka samhällsnyttor detta skulle kunna skapa. Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Som fru talmannen hör pågår ett intensivt arbete inom de områden som motionärerna berör. Jag vill återigen understryka att det är regeringens och Socialdemokraternas ambition att dessa frågor måste ligga i framkant för att även ska vara ett innovativt land som ligger i långt fram inom teknikutvecklingen. När det kommer till den efterfrågade översynen av Lantmäteriet delar vi uppfattningen att det är angeläget att myndighetens verksamhet fungerar effektivt och ändamålsenligt. Regeringen har gett i uppdrag till Lantmäteriet och Statskontoret att på olika sätt minska, mäta och följa upp handläggningstiderna för att på så sätt minska de köer som vi ser . Myndigheten arbetar också på olika sätt med att effektivisera och på andra sätt göra kötiden kortare. Detta är ett prioriterat område. Med detta lämnar jag det fastighetspolitiska betänkandet och övergår till betänkandet som handlar om bostadspolitik. Det är glädjande att i dagens debatt höra att flera partier vill lyfta fram och främja den sociala dimensionen inom bostadspolitiken. Den sociala situationen kopplad till bostaden är väldigt problematisk för många människor . För mig är det därför väldigt inspirerande att höra att både och Liberalerna på olika sätt kan tänka sig att jobba med den sociala dimensionen. Det bådar gott när vi ska utarbeta ett antal förslag inom detta område. BID är ett sådant område, och det ska bli spännande att se hur man kan hitta olika sätt att samverka. Man kan förstås alltid fundera på om det bästa sättet är att skapa en viss modell för hur en sådan samverkan ska se ut. Tittar man på hur samverkan fungerar i Järva eller i ser man att det i väldigt stor utsträckning handlar om lokalt engagemang. Med lokalt engagemang kommer man väldigt långt, och jag tror kanske att det är viktigare än hur formen ser ut. För mig är det glädjande att höra att den sociala dimensionen och människors utsatthet är någonting som vi kommer att få höra mer om i den politiska debatten framgent. 12 (KD) replik: Jag har två frågor till . Vi verkar vara ganska överens om att geodata borde vara öppna och tillgängliga för alla och att detta kan vara ett sätt både att effektivisera planeringsprocessen och att spara pengar på myndighetsnivå och företagsnivå. använde orden i sinom tid när detta skulle kunna införas. Vad betyder det? När kommer detta tidsmässigt? Är det , eller kan regeringen tänka sig att lägga fram ett förslag om detta? En av mina motioner handlar om överplanering av byggbar mark. Vad anser och om detta? Jag tror att det är en väg att gå för att möjliggöra ett ökat bostadsbyggande i kommuner som annars har det trångt när det gäller planeringsprocessen, alltså att man ökar detta och så att säga lägger det i ladorna för att kunna bygga och göra så att processen blir kortare men även så att de som vill starta en planprocess vet vilka områden som är tillgängliga och där det är möjligt att genomföra bostadsbyggande. Det skulle vara trevligt att få svar på dessa två frågor. 13 (S) replik: Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande När det gäller den första frågan jobbar regeringen med ett antal olika spår för att vi ska digitalisera Lantmäteriet men också andra delar av Myndighetssverige. Digitalt först är ett första steg där vi har jobbat för att öka digitaliseringen och förståelsen. De myndighetsuppdrag som jag läste upp är ett steg för att sedan ta detta vidare. Regeringen har som ambition att se över möjligheten att också göra en del av detta material fritt. Precis som jag sa kommer Lantmäteriet inom bara någon vecka med en delrapport där man analyserar kostnaden och de eventuella samhällsnyttor som detta skulle innebära. Efter det måste regeringen och alla partier ta ställning till hur denna process ska tas vidare. Jag är helt övertygad om att regeringen kommer att återkomma i frågan. När det gäller andra fråga om att överplanera mark tycker jag att det skulle kunna vara spännande. Men i grund och botten tror jag att både och jag anser att kommunerna är den instans som är bäst på att hantera detta. Som det ser ut ger man kommunerna möjlighet att faktiskt ta detta ansvar. Och många kommuner tar detta ansvar. Det stora dilemmat är att olika kommuner tar olika stort ansvar. Framför allt är det kanske så att de kommuner som skulle behöva ta ett ansvar för att ge alla möjlighet till en bostad kanske inte riktigt tar detta ansvar . 14 (KD) replik: Min uppfattning är att om man ska göra geodata öppna och tillgängliga för alla innebär det en kostnad i grunden. Jag tror att denna kostnad måste tas nationellt, det vill säga att den måste tas med i en budget på ett eller annat sätt som vi fastställer här. Då är det normalt en gång som vi fastställer det, om vi inte ska göra det i en extrabudget som jag inte tror är nödvändigt. Min önskan eller fråga är rak och tydlig? Finns det en möjlighet att detta kommer att finnas med i höstens budget ? Det vore välkommet. Det finns flera partier som har lagt in detta i sin budget, givetvis utifrån de kunskaper som man har, det vill säga att kostnaden är okänd ända tills man har undersökt den. När det gäller överplanering av byggbar mark hänförs detta till min diskussion om vi kan ha ett mål – ett tal – för bostadsbyggandet av hyresrätter, bostadsrätter och småhus. Jag menar att riksdag och regering måste fastställa ett tal för detta för att kunna jobba för det. Jag har tittat i regeringsförklaringen och i budgeten, och regeringen har inget uttalat mål om antalet bostäder. Däremot har analyser kring detta. Men regeringen och statsministern har inte talat om vilket antal bostäder som ska byggas i . Säger man det menar jag att man också frångår att detta läggs bara på kommunerna. Då blir det en nationell nivå där man måste hitta lösningar för att göra detta. Jag håller med om att det kommunala planmonopolet är starkt och ska vara starkt. Men någonstans går också vårt ansvar som nationella politiker. Jag tror att det går att hålla ihop helheten. En del kommuner klarar inte av det, medan andra kommuner klarar av det. Men de kommuner som inte klarar av det måste vi på ett eller annat sätt hjälpa. 15 (S) replik: Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Vi befinner oss i ganska speciella tider just . Statsbudgeten är ganska hårt ansträngd av den pandemi som råder. Att då stå i talarstolen och lova huruvida denna typ av satsning kommer eller har jag inte mandat eller tycker är lämpligt att göra, framför allt med tanke på att vi inte vet vad kostnaden kommer att vara. Därför är det väl jättebra att vi inväntar det arbete som Lantmäteriet gör, så att vi kan få en tydligare bild av både vilka samhällsnyttor som detta skapar och vilka kostnader som är förknippade med detta. Jag tror alltså att det är svårt att svara på denna fråga just , framför allt utifrån att vi befinner oss i en mycket annorlunda situation än för . När det gäller fråga om mål har statsministern, om jag inte missminner mig, i regeringsförklaringen sagt att målsättningen under förra mandatperioden var att man skulle bygga 250 000 bostäder. Detta mål nådde regeringen. behöver vi däremot sätta upp ett nytt mål. Regeringen har gett ett uppdrag till om att försöka analysera bostadsbristen och med detta verktyg kunna ta fram en tydlig beskrivning av vilken typ av bostäder som behövs. Då kommer det att vara mycket lättare att sätta upp ett mål som är mer precist kring vad det är vi behöver. Jag kan avsluta med att säga att jag håller med om att staten måste ta ett mycket större ansvar för att det ska byggas bostäder i hela landet. Framför allt måste staten ta ett ansvar för att det byggs i ett antal kommuner som inte vill bygga. 16 (V): På grund av coronakrisen har min partikamrat inte möjlighet att närvara här . Jag förstår att ni är besvikna, och han är besviken över att inte få delta i debatten. Men ni slipper inte undan honom helt eftersom jag kommer att framföra hans budskap som han har skickat till mig. Rätten till en bostad är en grundläggande mänsklig rättighet – en av de viktigaste och största utmaningarna i . Vi behöver en jämlik social bostadspolitik där staten tar ett stort ansvar för att bygga bostäder för alla, oavsett inkomst. Den statliga bostadspolitiken nedmonterades . sker bostadsbyggandet nästan helt på marknadens villkor. avisering att genomföra fri hyressättning i nyproduktion tror vi kommer att försämra för hyresgästerna. Bristen på hyresrätter som folk har råd med har skapat trångboddhet och svårigheter för unga och nyanlända att etablera sig på bostadsmarknaden. Den har också lett till svårigheter att flytta dit där jobben och utbildningarna finns. Den nuvarande coronakrisen har fått stora konsekvenser för samhället, där vi ser att bostadskrisen har spelat en stor roll. Men bostadskrisen fanns långt före coronakrisen. Strukturell hemlöshet, renovräkningar och försäljningar av allmännyttan har drabbat många men främst låginkomsttagare, pensionärer, unga och nyanlända. I takt med att klassklyftorna och ojämlikheten har ökat har också bostadssegregationen ökat. Skillnaderna i inkomst, hälsa och förväntad livslängd skiljer sig åt stort mellan de olika bostadsområdena. Konsekvenserna av detta blir tydliga i och med coronakrisen, då smittspridningen varit mycket snabbare och större i områden med stor trångboddhet. Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Coronakrisen har haft långtgående socioekonomiska konsekvenser och hälsokonsekvenser. Då tillsätter januaripartierna en utredning om att förändra hyressystemet i . Vi vill inte ha marknadshyror, och vi ser hur de som har det sämst riskerar att drabbas värst av detta. Vi behöver i stället skapa en trygghet och bra förutsättningar för dem som drabbas hårdast av krisen. Enligt behöver det byggas i snitt 67 000 nya bostäder . Det som framför allt behövs är hyresrätter med rimliga hyror som folk har råd med. För människor med svag ekonomisk ställning, vilken kanske även har försämrats ytterligare i coronakrisens spår, är tröskeln till bostadsmarknaden otroligt hög. Fri hyressättning är ingen lösning på vare sig bostadsbristen, hemlösheten eller sociala utmaningar. har det byggts mer bostadsrätter än hyresrätter. Många av dessa bostadsrätter har varit dyra och exklusiva, riktade till en köpstark medelklass. sjunker efterfrågan på dessa bostäder, men behovet av bostäder kvarstår. Det som framför allt behövs är hyresrätter med rimliga hyror, och för att bygga dessa bostäder måste staten ta ett ansvar – dels genom olika former av stöd, som investeringsstödet, dels genom att staten tar en större roll i att skapa en mer jämlik balans mellan hyresrätter och bostadsrätter. Bostaden ska vara en del av välfärden på samma sätt som skola, sjukvård och omsorg är det. Stat och kommun ska ta ansvar för att alla medborgare har någonstans att bo. Det är allt svårare att få en egen lägenhet, och bostadsköerna växer. Det är svårt att få tag på ett förstahandskontrakt; ibland krävs det i bostadskö för att få ett. Förslaget om marknadshyror handlar om nyproducerade bostäder. Det är tyvärr en klen tröst för landets hyresgäster, eftersom förslaget innebär att man i en del av hyresbeståndet kommer att neka hyresgästerna den förhandlingsrätt som alla har . Det påverkar självklart hela beståndet , och det skulle bara vara en tidsfråga innan majoriteten av landets hyresgäster drabbades av höjda hyror. tror vi inte att det går att ha två separata system. sätts hyrorna i en kollektiv förhandling mellan och de privata och allmännyttiga hyresvärdarna. Verkligheten har visat att modellen fungerar under stora påfrestningar i såväl låg- som högkonjunktur. Den ger stabila vinster åt företagen som hyresgästerna får trygghet och inflytande. De positiva effekterna av marknadshyror finns inte belagda. I stället är det tydligt att marknadshyror leder till högre hyror överallt och till att hyresgästernas möjlighet att flytta inom hyresbeståndet minskar. Marknadshyror upprätthåller social och ekonomisk stigmatisering. Marknadshyror riskerar också att öka kostnaderna för bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd och bidra till ett ökat antal vräkningar på grund av hyresskulder. Studier visar inte heller att marknadshyror leder till ökat bostadsbyggande, så vem är de bra för? Svaret är enkelt: De är bra för fastighetsägare, och särskilt de på starka bostadsmarknader. Det är i stort sett bara de som har varit positiva till regeringens besked. , som representerar dem som bor i lägenheterna, slår däremot larm om höjda hyror och ökad otrygghet. Redan innan regeringen tillträdde var vi i tydliga med att vi gärna förhandlar och kompromissar i en rad frågor, men vi har också varit tydliga med att marknadshyror inte är en av dem. Det skulle drabba alltför många. En sak är säker: säger nej till marknadshyror i såväl nyproduktion som det befintliga beståndet, och löftet om att fälla regeringen vid införandet av något sådant gäller fortfarande. Fastighetsrätt, Bostadspolitik och Planering och byggande Vi behöver fler hyreslägenheter med rimliga hyror, och vi behöver ha dem i alla delar av vårt samhälle.