prot · H80935 · 2020-11-13 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i utrikesutskottet, som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet, att riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet under ledighet samt att riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet, som suppleant i utrikesutskottet och Nooshi Dadgostar som ledamot i . Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet Nooshi Dadgostar (V) Förste vice talmannen förklarade vald den 1 januari 2021−1 till § 4 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM30 Kommissionens arbetsprogram 2021 COM(2020) 690 till utrikesutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2020) 580 till COM(2020) 594 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Svar på interpellation 2020/21:53 om ett tryggare tomträttssystem 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om regeringen har för avsikt att gå vidare med förslag om förändringar vid friköp av tomträttsfastigheter och skapa ett tryggare tomträttssystem. Först vill jag säga att regeringen bedriver en aktiv bostadspolitik. Sedan regeringen tillträdde 2014 har bostadsbyggandet ökat kraftigt. färdigställdes fler bostäder än 2014. Det beror bland annat på regeringens investeringsstöd. Sedan stödet infördes har beviljats i stöd för uppförande av mer än 37 000 bostäder. Bara har det beviljats stöd med cirka 3,7 miljarder för närmare 10 000 bostäder. Av dessa har lite mer än tre fjärdedelar varit hyresbostäder och knappt en fjärdedel bostäder för studerande. Men mycket annat är också på gång. tillsatte regeringen en utredning vars syfte bland annat är att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning. Utredaren ska bland annat analysera hur mark som det allmänna äger, och som är lämplig för bostadsbyggande, kan användas för att tillgodose behoven på bostadsmarknaden. har regeringen också hållit byggsamtal med branschen, bland annat för att diskutera frågan om hur fler ska få inträde på bostadsmarknaden. Tomträtt är en särskild nyttjanderätt till fast egendom, som är tänkt att löpa . Systemet går ut på att tomträttshavaren betalar en avgift, en tomträttsavgäld, till fastighetsägaren. Avgälden bestäms vanligen utifrån markens värde. Tanken med det är att fastighetsägaren, som oftast är en kommun, ska få del av en eventuell markvärdestegring. Det har påtalats vissa problem med systemet för tomträtt. De nuvarande reglerna har setts över i flera omgångar. Ett problem som har uppmärksammats är att avgälden kan öka kraftigt eftersom den bara ändras . Det kan vara svårt att förutse hur stor den nya avgälden kan komma att bli. Tomträtts- och arrendeutredningen lämnade 2012 ett delbetänkande med förslag till ändrade regler. Utredningens förslag fick dock kritik under remissbehandlingen. Kritikerna menar att förslaget dels inte ger ett tillräckligt starkt skydd mot kraftiga avgäldshöjningar, dels kan leda till betydande intäktsbortfall för vissa kommuner. I utredningen anges exempelvis att skulle få minskade intäkter från småhustomträtter med , om utredningens förslag genomfördes. För och kommuner bedömdes det årliga inkomstbortfallet bli vardera. I utredningsuppdraget ingick också att ta ställning till och lämna förslag till regler om friköpsrätt, det vill säga en rättighet att köpa loss tomten mot fastighetsägarens vilja. En sådan ordning skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen i de fall fastighetsägaren är en kommun. Utredningen bedömde att skälen för en friköpsrätt inte är tillräckliga för att motivera detta. De flesta av remissinstanserna, däribland de kommuner som yttrat sig i den delen samt Kommuner och Regioner, instämde i bedömningen att en friköpsrätt inte borde införas. Det som framkommit i utredningen och under remissbehandlingen tydliggör att frågorna om tomträttssystemet är mycket komplexa och innefattar flera motstående intressen. pågår ett arbete med frågorna om tomträttssystemet. har hållit möten med särskilt berörda parter avseende det fortsatta arbetet. är arbetet inriktat på att analysera problembilden och hitta den mest lämpliga vägen framåt. 2 (SD): Tack, , för ditt svar på min interpellation! börjar med att ge mig en dragning om det ökade bostadsbyggandet. Jag skulle själv vilja beskriva det ökade bostadsbyggandet som något som beror på börsuppgångar och högkonjunktur och på att alternativen i bostadslöshetens är att köpa och hyra i nyproduktion. Migrationen har också stoppat flyttkedjorna i hög grad. Kombinerat med en bostadsgaranti för nyanlända migranter som genomförts av regeringen med bosättningslagen har man skapat undanträngningseffekter för svenska medborgare på bostadsmarknaden. Regeringens svar när det gäller att öka bostadsbyggandet har snarare varit att föreslå införandet av marknadshyror, något som såklart skulle få stora konsekvenser i ett med stor bostadsbrist. Det ökade bostadsbyggandet, som ministern tar upp i sitt svar, har ätits upp av den ökade befolkningen genom höga migrationsvolymer till . Bostadsbristen är med andra ord lika stor som när regeringen tillträdde. Att man då framhäver att bostadsbyggandet har ökat har inte skapat några bättre förutsättningar för svenska medborgare på bostadsmarknaden. har under en väldigt kommit med siffror om att 64 000 bostäder behöver byggas för att man ska närma sig någon form av balans på bostadsmarknaden. Vi ser i prognoserna att antalet påbörjade bostäder är 42 500. Man kommer alltså inte ens i närheten av någon form av balans utifrån de siffror som redovisar. I svaret hänvisar ministern till investeringsstödet. Det är knappast något som ser skulle kunna lösa situationen. Det handlar om 6 000 byggda bostäder – bostäder som förmodligen ändå hade byggts i någon form utan stödet. Det är alltså något som egentligen saknar effekt. Min interpellation handlade dock om tomträttssystemet. Det finns 40 000 småhus i som har byggts på tomträtter. presenterade ett reportage om kraftiga avgiftshöjningar för en bostadsrättsförening i i . Där talar man om en höjning motsvarande av föreningens årsavgifter. För en enskild bostadsrätt skulle avgiftshöjningen ligga på . Detta är kraftiga konsekvenser för dem som har tomträtter och som tvingas betala ganska kraftigt höjda avgälder på grund av hur systemet är uppbyggt . Kommunerna räknar olika, och systemet skapar en oförutsägbarhet för dem som har en tomträtt. Höga höjningar när marknadsvärdet stiger ger kraftiga konsekvenser för dem som bor på tomträtt. Hushållens bostadskostnader är en stor del av hushållsekonomin, och där behöver man ha en trygghet . Det är också därför som och jag tar upp den här interpellationen . Jag vill ha reda på hur det går med detta arbete. , , stod här och ställde samma fråga och fick samma svar av ministern. Jag vill gärna veta när man kommer att gå vidare och inte bara få svaret att man arbetar med frågan. 3 Justitie- och migrationsminister (S): Om vi börjar med bostadspolitiken är det märkligt att så fort Socialdemokraterna styr blir det börsuppgång, högkonjunktur och ett ökat bostadsbyggande. När oppositionen styr blir det tvärtom. Vi har kanske lite mer tur, som en del har sagt – eller så kanske det är så att den politik som vi för fungerar. Nyckeln inom bostadspolitiken har varit investeringsstödet, alltså det investeringsstöd som vill avskaffa. Det var ju det första gjorde 2018 när han röstade igenom en budget ihop med och . Han avskaffade investeringsstödet, det investeringsstöd som har lett till byggandet av över 37 000 nya bostäder. Det hade varit ett dråpslag för bostadspolitiken. I bostadspolitiken visar alltså återigen att man är ett riktigt högerparti, ett marknadsliberalt parti, ett parti som tror att marknaden ska sköta om alla bostadsinvesteringar. Så enkelt är det inte; det har vi lärt oss av lång erfarenhet. Här krävs samhälleliga insatser för att se till att vi får upp bostadsproduktionen i en sådan omfattning att vi också kan möta behovet. Detta förstår dock inte . Som sagt, om hade fått bestämma hade bostadsbyggandet legat på en mycket lägre nivå än . Det blir nämligen alltid effekten när man avskaffar investeringsstödet. Gällande frågan om tomträtt och friköp, som är en del av frågeställning, finns det såvitt jag vet inte några kommuner som inte tillåter friköp. Det är snarare tvärtom – det är ganska förmånliga villkor. I kan man, om man har ett småhus, friköpa sin mark till av taxeringsvärdet. Taxeringsvärdet är räknat på av marknadsvärdet, så detta innebär att man får friköpa sin mark till ett pris som ligger av marknadsvärdet. I är det likadant. Där är riktlinjen av taxeringsvärdet, och då landar vi på knappt hälften av marknadsvärdet. Har man en tomträtt kan man alltså friköpa sin mark till mindre än halva priset av marknadsvärdet. Det tycker jag är ganska förmånligt. Det är i alla fall ingen dålig affär. För mig är detta kommunala beslut i grunden. Det är ju kommunerna som är ägare. Frågan har då varit uppe om staten ska tvinga kommunerna att sälja alldeles oavsett. Jag menar nog att detta skulle strida mot det kommunala självstyret. Det förhåller sig likadant som om jag skulle hyra mark av och vara missnöjd med hyresvillkoren. Då skulle jag alltså gå till och säga att nu måste tvinga att sälja sin mark till mig, gärna till underpris. Det är väl inte särskilt rimligt, och det som gäller för och hans äganderätt borde rimligen också gälla för kommunernas äganderätt. Med den argumentationen avvisades diskussionen kring en automatisk friköpsrätt. Det är trots allt egendom, och det måste vara kommunala beslut. Så har vi frågan om avgälden och hur den ska justeras. Den justeras i normalfallet , och det kan bli kraftiga justeringar. Men man visste å andra sidan när man trädde in i ett sådant hyresförhållande att det är så det förhåller sig. Att ändra på detta innebär också att man måste kompensera de kommuner som blir av med intäkterna. Om detta är uppfattning undrar jag varför han inte har finansierat detta för att kompensera de kommuner som blir av med sina pengar. 4 (SD): Jag vill bara påminna om att det är Socialdemokraterna och inte som pratar om att införa marknadshyror. får nog fundera kring sin egen politik på detta område. Jag skulle vilja presentera tomträttsinstitutet som tillkom 1907. I grunden var det ett bra system som möjliggjorde för fler att få tillgång till en bostad. Kommunerna hyrde ut sin mark för privat byggande av bostäder, och privatpersoner undvek därmed att betala en kapitalinsats för marken. Avtalen låg på . Syftet var att marken och även den fastighet som stod därpå efter avtalstiden skulle återgå till kommunen. Det kunde också innebära att man i ett senare skede köpte tomten och marken. Därefter kunde kommunen, när avtalet gick ut, tillgodoräkna sig en värdestegring när det gällde marken. De här avtalen som låg på omkring innebar också att den avgäld man avtalat fram var under den tiden. Det var alltså väldigt förmånliga avtal som togs fram. Tanken var dock att de i mångt och mycket skulle övergå till en äganderätt i ett senare skede. Tomträtten utformades till att bli en obegränsad nyttjanderätt, vilket skapade trygghet för dem som byggt en fastighet på tomten. Det tryggade också tomträttens kreditvärde för dessa personer vid låntagande. Upplåtaren, alltså kommunen, gavs en löpande del i markens värdestegring, och det är alltså det vi ser konsekvensen av i systemet . I grunden var det en bra reform som togs fram för att möjliggöra för fler att få en bostad och kunna bygga sig en egen fastighet. Vad är det som gör att Socialdemokraterna nu i modern tid är så obenägna att reformera systemet igen och anpassa det efter dagens förutsättningar? Vi hör från att man tittar på systemet. Men det finns redan en utredning som har tittat på förutsättningarna. Jag håller med om att man behöver titta på fler av de saker som utredningen kom fram till, för jag tycker inte heller att utredningens förslag håller fullt ut. Men jag delar åsikten att vi verkligen behöver se över det här systemet och att vi behöver reformera det på samma sätt som man har reformerat systemet sedan det infördes . I modern tid vill dock inte regeringen och Socialdemokraterna se över systemet. Det är i alla fall den tolkning jag gör när man år säger att man tittar på det här men inte kommer vidare med några förslag. När, fru talman, får vi ett svar från i den här frågan? När kommer vi vidare med ett reformerat tomträttssystem? 5 Justitie- och migrationsminister (S): Jag har aldrig pratat om marknadshyror, och det kommer inte heller att bli några marknadshyror. Det som påstår är därför fel. Däremot finns det i januariavtalet en skrivning om fri hyressättning för nyproduktion, vilket är någonting helt annat. Det handlar om vilka hyror man ska ha i de nya bostäder som byggs, vilket bara berör av det tillkommande beståndet. Några marknadshyror i det befintliga beståndet kommer det alltså inte att bli, och det innebär inte heller den överenskommelse vi har gjort. Det som rent faktiskt har hänt är det jag pekade på innan, alltså hur ihop med de andra två högerpartierna, och , sänkte hela investeringsstödssystemet 2018. Vi pratar om mångmiljardbelopp som man drog undan från bostadsbyggandet, och vi vet av erfarenhet att när man gör det faller också bostadsbyggandet kraftigt. Så skedde 2006. Vi införde under vår regeringsperiod ett investeringsstöd för hyresbostäder, vilket fick upp bostadsbyggandet väldigt kraftigt. fick vi så en borgerlig regering. Det första den regeringen gjorde var att avskaffa investeringsstödet. Bostadsbyggandet sjönk dramatiskt. Så återinförde vi stödet när vi kom tillbaka 2014, och har vi fått upp bostadsbyggandet på nivåer som ligger mycket högre. Under vår period har alltså bostadsbyggandet i detta avseende nästan fördubblats – en ökning . Det kan man inte bara hänföra till tur med ekonomin, utan det är faktiskt så att politik spelar roll också på det här området. Insatser som man sätter in får betydelse. Om , hade fått styra hade naturligtvis bostadsbyggandet varit mycket lägre, eftersom dessa pengar hade dragits undan. Angående tomträtten pekade jag bara på att möjlighet till friköp finns, såvitt jag vet, i alla kommuner till väldigt förmånliga priser. Man får köpa loss marken till halva priset. Detta utnyttjas, vad jag förstår, både av bostadsrättsföreningar och småhusägare. Den utredning som man hänvisar till kom 2012 och tillsattes av den dåvarande alliansregeringen. Alliansregeringen valde efter den kritik som kom från många håll att inte gå vidare med något förslag utan man lämnade över ärendet till oss för att fortsätta att analysera det. Och vi fortsätter att se över hur vi kan göra, men jag kan inte nu utlova någon tidsplan för det arbetet. Detta är komplicerad materia, men jag ser också att inte heller har något konkret förslag. Han säger att problemet ska lösas, men han är inte beredd att sätta av några pengar eller att kompensera de kommuner som blir av med mycket stora belopp. Han sätter inte av några pengar till detta. Då menar jag att han rimligen förstår hur pass komplext problemet är. Nej, jag kan inte utlova någon tidsplan för detta, men vi fortsätter naturligtvis att jobba med frågan. För mig är det här i grunden en fråga, och det är kommunerna som sitter på beslutsbefogenheterna. Det tycker jag att man i huvudsak ska hålla på. 6 (SD): Jag tackar för förtydligandena. Från sida tycker vi att det skulle vara behövligt med ett enhetligt system eller åtminstone förutsättningar som gör att man på ett ungefär vet var taket ligger för kostnaderna i systemet. Sedan kan kommunerna alltid gå in och lägga sina egna nivåer. Vi ser inget problem i det. Det stämmer också, , att inte har något konkret helhetssystem i frågan. Vi behöver, precis som regeringen, få se en tydligare utredning i frågan för att kunna veta vad systemet skulle ge i fråga om ekonomiska förutsättningar och konsekvenser för stat, kommuner och privatpersoner. Därför kan vi inte heller lägga in systemet i vår budget eller liknande, om det är vad menar. Vi vill, precis som regeringen vill när man lägger fram förslag, ha en bra utredning av frågan för att kunna föra in frågan i vår budget. I fråga om bostadsbyggande generellt vill vi skapa förutsättningar för vissa grupper med svagare hushållsekonomi att få tillgång till bostadsmarknaden, och därmed tror vi inte på investeringsstödet. Vi vet att de som står i kö och först får tillgång till lägenheterna knappast är de med svaga ekonomier utan de som har stått i kön . Vi menar i stället att bostadsbidraget har en mer träffande funktion i sammanhanget. Vidare behöver kreditrestriktionerna ses över framför de restriktioner som införts av regeringen, som verkligen har satt spiken i kistan för många hushålls möjlighet att äga sin bostad. Det är en av flera orsaker till att vi ser att bostadsbyggandet går ned, även om man måste se bostadsbyggande som något som får effekt eftersom det tar att bygga bostäder i . 7 Justitie- och migrationsminister (S): Jag menar att en av de fina sakerna med investeringsstödet är att man med det kan uppnå flera olika mål. Du kan öka bostadsbyggandet, vilket vi har sett exempel på. Varenda gång vi inför investeringsstöd ökar bostadsbyggandet. Varenda gång de borgerliga avskaffar investeringsstödet minskar bostadsbyggandet. Det är mycket tydligt. Du kan dessutom använda investeringsstödet till att pressa byggkostnaderna – produktionskostnaderna. Investeringsstödet är utformat så att det finns ett tak, det vill säga hur mycket byggandet får kosta och hur hyrorna sedan ska se ut. Med hjälp av investeringsstödet pressas också kostnaderna i produktionsledet. Vidare kan man med hjälp av investeringsstödet styra till mer miljömässigt bra produktion av bostäder, vilket är ett annat viktigt mål. Här slår vi flera flugor i en smäll med hjälp av investeringsstödet. Detta investeringsstöd vill högerpartierna avskaffa, och vi vet erfarenhetsmässigt att varenda gång man gör det minskar också bostadsbyggandet kraftigt. En del av januariavtalet innebär inte bara att behålla investeringsstödet utan faktiskt att också utöka det, och det är oerhört viktigt för att kunna upprätthålla en hög bostadsproduktion. Sedan var det tomträttsfrågan. Då blev det av andra inlägg helt uppenbart att han inte riktigt vet vad han vill. Han vill göra någonting, men han har inte avsatt några pengar och han vet inte vilken inriktning det ska vara. Jag vill också påminna om att det finns en likställighetsprincip som kommunerna ska förhålla sig till. Den innebär att det inte går att hur som helst subventionera vissa kommunmedborgare i förhållande till andra kommunmedborgare. Då bryter man mot kommunallagen. Vi fortsätter naturligtvis vårt arbete i den här delen, men man ska veta att det inte är särskilt lätt att lösa frågorna. Jag har inte heller någon tidsplan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:66 om nedskräpning och brottslighet vid bärplockarläger 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att markägare inte får sin mark ockuperad av utländska bärplockare, på vilket sätt lagstiftningen kan förändras och om jag ser ett behov av förändringar för att underlätta lagföring mot nedskräpning. Det är viktigt att äganderätten kan värnas på ett effektivt sätt när någon utan tillstånd bosatt sig i till exempel parker eller på privat mark. Regeringen har därför tagit ett flertal initiativ i syfte att hantera de otillåtna bosättningarna. Ett nytt regelverk för avlägsnande av otillåtna bosättningar trädde i kraft . Syftet är att markägare snabbt ska kunna få tillbaka besittningen till sin mark. ska de som befinner sig på platsen garanteras en rättssäker process. Regelverket har följts upp genom regeringsuppdrag till och . Av myndigheternas återrapportering till regeringen framgår att reglerna om avlägsnande har inneburit ett enklare, billigare och mer rättssäkert sätt för markägarna att få tillbaka sin mark. Den uppföljning som har gjorts visar tydligt att det nya regelverket för avlägsnande av otillåtna bosättningar har fått avsedd effekt och genomslag i praktiken. Det är olagligt att skräpa ned i . Den som skräpar ned kan dömas till böter eller fängelse. Att göra sig av med en uttjänt bil på ett sätt som innebär en risk för människors hälsa eller miljön kan också vara ett miljöbrott. Tillsynsmyndigheterna har en skyldighet att anmäla till om det finns misstanke om brott. Det är då polisens uppgift att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten och att ingripa när personer uppträder ordningsstörande eller begår brott. gav 2019 en bokstavsutredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att förbjuda eller på annat sätt reglera produkter som ofta förekommer vid nedskräpning. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . Regeringen avvaktar utredarens slutsatser. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget för sanering och återställning av förorenade områden också ska få användas till omhändertagande av övergivna och uttjänta fordon som utgör en risk för miljön. , och kommunen har vidare rätt att flytta övergivna eller olovligen uppställda fordon om det behövs för bland annat ordning, trafiksäkerhet och naturvård. En fullständig översyn av den lagstiftningen har gjorts på initiativ av regeringen. Utredaren föreslår att den så kallade målvaktsparagrafen även ska gälla felparkerade fordon på tomtmark. Vidare föreslås att befogenheter att flytta fordon ska utökas. Utredaren föreslår även ett antal åtgärder för att minska myndigheternas kostnader för flyttningsverksamheten. Utredningens förslag analyseras i . Regeringen har sammantaget vidtagit en rad åtgärder i syfte att stärka äganderätten för markägarna och komma till rätta med den nedskräpning som de otillåtna bosättningarna för med sig. Regeringen har även ett flertal processer i gång för att minska nedskräpningen i naturen ytterligare. 9 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Interpellationen kommer sig av att det finns omfattande problem i med illegala bärplockningsläger. De är illegala på det sättet att markägare får sin mark ockuperad. Vi pratar om EU-migranter, och vi pratar om stora läger. Det här är problem som har funnits länge, och därför har vi moderater i civilutskottet drivit regeringen framför oss och sagt att det måste bli en lagstiftning som fungerar. Vi varnade också för att den lagstiftning som antog möjligtvis inte skulle hjälpa. Vi moderater ville bland annat ge polisen möjlighet att direktavvisa personer från dessa läger. I det svar som statsrådet gav sa han att ”den uppföljning som har gjorts visar tydligt att det nya regelverket för avlägsnande av otillåtna bosättningar har fått avsedd effekt och genomslag i praktiken”. Antingen tror statsrådet, fru talman, på det svar han har givit eller så säger han detta av andra anledningar. Men hur är verkligheten, fru talman? Det vet ju fru talman, som själv bor i , som själv läser , som själv ser på SVT och som själv lyssnar på P4 . Hon kanske skulle kunna prata med statsrådet och berätta om verkligheten i vårt län. Hur är det då? Man kan till exempel läsa nyheten publicerad på P4 : ”Nedskräpningen efter bärplockare värre år”, enligt . Nedskräpningen efter bärplockare är värre år.