prot · H8096 · 2020-09-11 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:461 Interpellation 2019/20:461 Rasism och afrofobi i av Momodou (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. § 2 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM2 Handlingsplan mot smuggling av illegala vapen COM(2020) 608 till justitieutskottet § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:4 till finansutskottet 2020/21:2 och 25 till utrikesutskottet COM(2020) 253 till näringsutskottet § 4 Svar på interpellation 2019/20:431 om artskyddsförordningen och klimatomställningen 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klargöra att artskyddsförordningen och miljöprövningen ska förhålla sig till populationsperspektivet och inte till individperspektivet. Han har vidare frågat mig hur jag avser att agera så att den biologiska mångfaldsaspekten på individnivå inte bromsar nödvändiga klimatinvesteringar. Slutligen har han frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra ett utvecklingsstopp för vindkraften på , som har utsetts till pilotlän för energi- och klimatomställningen. berör två mycket aktuella och för regeringen viktiga ämnen: skyddet av arter och målet att 2045 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. En ambitiös utbyggnad av vindkraft och andra förnybara energislag som sker på ett långsiktigt hållbart sätt är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen arbetar därför aktivt för att utbyggnaden av förnybar energi ska kunna fortsätta att öka även , detta för att kunna nå målet om förnybar elproduktion 2040. Bevarandet av den biologiska mångfalden är ett viktigt allmänt intresse. Skyddet av arter är av avgörande betydelse för arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. De svenska bestämmelserna om artskydd finns till stor del i artskyddsförordningen. Förordningen innehåller bland annat fridlysningsbestämmelser som innebär förbud mot att på olika sätt skada eller störa vilda djur‑ och växtarter. Kungsörn och havsörn är fridlysta enligt artskyddsförordningen och omfattas även av det artskydd som finns i EU:s fågeldirektiv. Det svenska artskyddet för dessa örnarter måste därför vara förenligt med EU:s artskydd. Enligt rättspraxis ska artskyddet ingå som en del i den lokaliseringsprövning som är en viktig del vid prövningen av tillstånd till olika verksamheter. hänvisar till ett avgörande om vindkraft på . Jag kan inte uttala mig om enskilda avgöranden, men jag kan konstatera att det finns domar i svensk rättspraxis om hur den fridlysningsbestämmelse som gäller för bland annat fåglar ska tillämpas för verksamheter som uppenbart inte syftar till att döda eller störa en art. Denna rättspraxis är alltså relevant vid prövningar av vindkraftverks påverkan på örnar. Det framgår av dessa domar att det krävs en risk för påverkan på bevarandestatus för att förbuden i fridlysningsbestämmelsen ska utlösas. Enligt denna praxis tillämpas fridlysningsbestämmelsen alltså inte som ett individskydd i sådana situationer. I sammanhanget bör nämnas att en svensk domstol genom en så kallad begäran om förhandsavgörande har ställt frågor till . Den svenska domstolen har bland annat frågat om denna svenska praxis är förenlig med . kommande avgörande kan få betydelse för det svenska artskyddet. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att se över artskyddsförordningen. Utredningen grundar sig på januariavtalet och leds av den särskilda utredaren . I utredarens uppdrag ingår bland annat att se över fridlysningsbestämmelserna i artskyddsförordningen. I regeringens direktiv till utredaren behandlas både den rättspraxis som jag just har redogjort för och den svenska domstolens begäran om förhandsavgörande. Ett viktigt syfte med översynen av artskyddsförordningens fridlysningsbestämmelser är att säkerställa att de bidrar till ett effektivt artskydd och att de är utformade utifrån skyddsbehovet. De måste även vara förenliga med EU-rättsliga åtaganden. Regeringen följer utredningsarbetet med stort intresse och ser fram emot att ta del av utredarens redovisning, som ska lämnas . 2 (C): God morgon, statsrådet! Jag är i grund och botten en miljö- och klimatdriven politiker – jag har hållit på och haft detta som mitt främsta skäl och min främsta drivkraft. Men jag är också en praktisk politiker. Jag är bonde och väldigt mycket naturmänniska. Jag kan säga att jag ser örn varenda dag på , och jag är väldigt glad över det. Varför lyfter jag den här frågan? Jo, jag har bland annat jobbat som nationell vindkraftsamordnare åt tre olika ministrar. Jag ser hur tolkningen av artskyddsförordningen totalt har havererat; det har blivit värre och värre –2010. Jag kommer att bemöta det statsrådet säger. Man kan ta som exempel på att detta faktiskt inte fungerar i praktiken. började med sin vindkraftsutbyggnad ; vi var först i landet. Då fanns det fem häckande kungsörnspar. Det fanns inget häckande havsörnspar över huvud taget. , efter 35–utbyggnad, har vi haft upp till 180 vindkraftverk. är det 140, för vi har gjort ett litet generationsskifte. som vi har byggt upp radikalt mycket vindkraft har örnstammen växt till 120 häckande par. Det har alltså gått från 5 till 120 häckande par. Alla på ser att vi har mer örn . Vi har ungefär hälften kungsörn och hälften havsörn; det är svårt att beräkna storleken exakt. Trots att alla vet att vi inte har någon konflikt i praktiken råder det nu idiotstopp för ny vindkraft i de rättsdomar som har kommit. Det går inte att komma igenom en tillståndsprövning för vindkraft. Detta blir ju helt absurt när vi ser att det finns så mycket örn att det till och med blir ett problem på . Det är ett problem för småviltet – ejdern minskar till exempel radikalt på grund av örn. Ändå kan vi inte bygga mer vindkraft på grund av att detta sägs hota örnstammen. Fågelforskarna på är helt överens om att vi har gynnsam bevarandestatus lokalt på . Det som har hänt – tog fram sina riktlinjer och sin här 2009–2010 – är att artskyddsförordningen i praktiken har blivit en individskyddsförordning. Det är det som rättstolkningen har blivit. Det har helt tappat sitt populationsfokus, vilket är ett jätteproblem för vindkraftens utbyggnad. Det är inte bara vindkraften som är drabbad, även om den kanske var först i linjen, utan detta påverkar också skogsbruk och andra branscher. Denna utredning är därför extremt välkommen. Som jag ser det finns det inget motsatsförhållande mellan klimatfrågan och biologisk mångfald. Vi vet att det största hotet mot biologisk mångfald är om vi inte lyckas i klimatfrågan. IPCC är tydliga med att om vi inte kan hejda klimatförändringarna, vilket verkligen inte ser lovande ut, tappar vi av alla arter. Det måste vara fokus på klimatfrågan och på att få tillbaka en sund balans i rättstolkningen kring artskyddet, så att vi verkligen får ett populationsperspektiv. Något annat funkar inte. Rättstillämpningen har varit en uppförsbacke . Jag hoppas verkligen att statsrådet kan komma med ett förtydligande kring detta. 3 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för viktiga frågor! Jag vill börja med att säga att jag är väldigt glad att vi delar engagemanget för biologisk mångfald, klimatet och vikten av en hållbar utveckling. Det är någonting som alla, med tanke på de nyheter vi ser dagligdags, behöver sätta betydligt mer i fokus. Sedan ska jag som minister naturligtvis inte uttala mig om eller lägga mig i domstolars domar. Här måste jag upprepa att den rättspraxis som domstolarna har använt när de bedömt planerade nya verksamheter inte handlat om att skydda sårbara arter på individnivå, utan de har tittat på huruvida de hotar en skyddad arts bevarandestatus. Frågan har gått till om denna rättspraxis är förenlig med EU-rättsliga åtaganden. Vi väntar nu på utlåtandet från över detta. Det kommer att dröja ytterligare några månader. Vi ser fram emot det med intresse. är förstås bundet av men också av artskyddsförordningen, som nu tittar på. Vi ser också fram emot kommande slutsatser, som inte presenteras förrän i vår. Jag vill understryka att utbyggnaden av förnybar energi på , särskilt vindkraft, inte bara handlar om huruvida den är förenlig med vissa fåglar och skyddade arter, utan det finns också andra väl kända utmaningar kring utbyggnaden. Det handlar dels om fastlandsanslutningen, dels om att har nått maxkapacitet för hur mycket förnybar el man kan exportera till fastlandet och att det finns begränsningar i kabeln. Allt detta har i uppdrag att följa och att se till att möjligheten att bygga ut förnybar elproduktion underlättas. Dessutom har vi ett pilotprojekt på , som ledamoten förstås väl känner till, där man ska ha förnybar el och ett eget elsystem. Detta är och Region i allra högsta grad involverade i. Det finns också en färdplan som har tagit fram. Sedan har vi ytterligare hinder för utbyggnaden. Det handlar om Försvarets intressen och det veto som finns om huruvida man får bygga ut, och det finns också en väderradarstation på som är viktig i sammanhanget. Utbyggnaden handlar alltså inte bara om havsörnens och kungsörnens bevarandestatus, utan det handlar om många andra faktorer. 4 (C): Tack, statsrådet, för svar och förtydligande! Nej, det handlar verkligen inte bara om artskydd och tolkning kring örnar på i vår utbyggnadsförfrågan, men det är det helt dominerande faktumet. Att man sedan inte har elkabeln klar är ett annat pinsamt faktum å regeringens vägnar. Jag zoomar ut bilden till att gälla . Jag tog som ett exempel, men det här är ju ett Sverigefenomen. Det är därför som det är så avgörande tungt. Det finns tre saker som tungt bromsar vindkraftsutbyggnaden : Försvarets jättestora utbredning, ett lokalt veto och artskyddet. Samtliga tre ligger på regeringens bord att hantera. Vi har byggt otroligt mycket vindkraft. Vi har i produktion och är på väg mot . Men efter det är tillstånden i praktiken slut. Därmed behöver vi ansöka om nytt tillstånd, och då måste man åtgärda artskyddsförordningen. Den har ju den största bromseffekten efter veto och militära hänsyn. Det här gäller inte bara örnar. Det finns ju domar kring berguv, vråk, glada, fiskgjuse, dalripa, alfågel, nattskärra, måsfåglar, orre och tjäder när det gäller artskyddet. Det är några domar som har stoppat miljardinvesteringar i vindkraft därför att det har handlat om tjäderns spelplatser, som vi har jakträtt på 20 000 tjädrar. Det är ju helt absurt att det kan bli så. Andra vindparker har stoppats på grund av örn, inte för att det finns örn och örnbon i området och inte ens för att det finns överflygande örn. Det handlar bara om risken för ett kommande bo och en kommande habitatform. Rättsprövningen blir ju absurd när den inte får någon praktisk tillämpning. Grundproblemet är att ingen dom tar hänsyn till bevarandestatus och därmed inte tillämpar fridlysningsbestämmelser. Det är precis det som det handlar om. Jag påstår att ministern i sitt svar inte talar om det som är rättsläget. Den prövning av Vänersborgsfallet som görs i är ett bevis på att det inte finns någon rättspraxis på populationsnivå. Frågan har därför skickats vidare till EU om hur vi ska se på det här. Jag ser fram emot en bedömning. Vi vet allihop att vi kommer att behöva väldigt många klimatinsatser. Jag saknar verkligen mod från regeringen och att prioritera klimat före lokal påverkan på biologisk mångfald, för det fungerar inte med konstlade konflikter. Ledande fågelforskare i säger rätt unisont att ingen fågelart i är hotad av vindkraft, inte en enda på populationsnivå. Därför är det inte styrande. Ändock bromsar det enormt mycket av vår utveckling av vindkraften. Vi vet också av de utredningar som finns att det dör ungefär 17,5 miljarder fåglar . 50 000 av dem dör av vindkraften. Det är alltså helt marginellt. Ändå är det vindkraften som blir bromsad i sammanhanget. Frågan kvarstår: Vågar ministern prioritera om och sätta klimatet först? Det är ju precis det vi behöver just . 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag skulle vilja försöka svara på frågan om vad vi ska sätta först utan att jag som minister lägger mig i hur våra domstolar tolkar den gällande lagstiftningen. Här ska inte peka med hela handen. Det kallas för ministerstyre om man talar om för domstolarna hur de ska göra sina avvägningar. Enligt den information jag har är det rättspraxis i de fall där man prövar enskilda tillstånd, till exempel för ny vindkraft, att inte göra en tolkning utifrån individperspektiv utan se på en hel skyddad arts bevarandestatus. Jag har ingen anledning att ifrågasätta att det är så det är. Mark- och miljödomstolen i har lämnat en begäran om ett så kallat förhandsavgörande i frågan i om denna praxis är förenlig med . Detta behöver vi följa noga. Vi har också tillsatt i syfte att säkerställa att fridlysningsbestämmelserna bidrar till ett effektivt, välfungerande och rättssäkert artskydd och att de är förenliga med EU-rättsliga åtaganden. Jag instämmer till stor del i att klimatfrågan är vår tids absoluta ödesfråga. I detta sammanhang får man vara medveten om att så kallade naturbaserade lösningar också är en viktig väg ut ur klimatkrisen, det vill säga att vi återskapar våtmarker, skyddar skog och ser till att kustnära ekosystem har förmåga att binda koldioxid – helt enkelt för att vi har skövlat så mycket av naturens naturliga kapacitet att behålla koldioxid. Det är inte digitalt på något sätt att vi å ena sidan har förnybar energi och å andra sidan har biologisk mångfald, utan vi vet att naturliga ekosystem är det kanske absolut bästa sättet för oss att ha en livförsäkring där naturen klarar av att vara motståndskraftig mot all mänsklig påverkan. Jag är också glad över att jag nästan ser havsörn, även i . är både havs- och kungsörn beskrivna som nära sårbara i Artdatabanken och den nationella rödlistan. Vi måste alltså vara försiktiga med dessa arter. De har återhämtat sig, men vi att de är sårbara och att de åter kan hamna i en sämre klassificering. Med det sagt styr jag dock inte över domstolarnas utfall, utan domstolarna måste arbeta utifrån de grunder som de gör. I övrigt är det viktigt att vi får ett hållbart elsystem. Det som sker på är intressant, och det handlar om att få det att fungera så att alla de stora industrierna där, till exempel Cementa, kan få den kraft de behöver. 6 (C): En politiker och ett statsråd ska givetvis inte lägga sig i enskilda domutslag. Däremot måste vi ha koll på vart praxis tar vägen. är praxis på väg ned i diket, och då måste vi agera. Det är detta det handlar om, och det är inte ministerstyre. Vi måste vara beredda att ändra lagar som inte fungerar, och det är precis det vi ser. Frågar vi branschens företrädare kommer de att ge exakt den bild jag har gett: att detta inte håller. Det sker en tolkning på individnivå, och det skapar problem. Det är en konstig konflikt. Jag håller i grunden med statsrådet som säger att vi ska ha både klimatsatsningar och biologisk mångfald. Det går jättebra med samexistens. Men inte med denna lagtolkning. Det är precis därför jag lyfter denna fråga. Här går pyttesmå aspekter av biologisk mångfald före jättestora klimatsatsningar och bromsar dem. Det är absurt. Jag lyssnar mycket på , och jag hör vad han säger som ledande forskare. Vi behöver halvera utsläppen och sedan halvera därefter. Då kan vi inte hålla på med såna här naturbevarande detaljer som bromsar de stora klimatsatsningarna. Men det är precis det vi gör just . Jag hoppas att kan steppa upp och bli ett miljöparti och inte ett naturbevarandeparti. Med vårt korta tidsfönster för att rädda klimatet måste vi våga prioritera detta, och då måste vi prioritera ned annat. Den här vägen håller inte, och det som har levererats med miljöpartistiska miljöministrar räcker inte för att klara klimatutmaningen. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Det var som drev igenom energiöverenskommelsens mål om förnybar el till 2040. Det har varit en vision som vi har haft . Jag beklagar att det var partier i riksdag som snabbt hoppade av överenskommelsen, men tack vare denna överenskommelse har vi sett en explosionsartad utbyggnad av vindkraft i de senaste fyra fem åren. har på inget sätt varit en bromskloss i detta, tvärtom. största vindkraftspark kommer att etableras i norra tack vare det mål vi har satt upp. Jag hoppas bara att andra partier inte ska bromsa detta för att de har en märklig förkärlek för kärnkraft, som är mycket dyrare och där skattebetalarna i slutändan får stå för notan. Utbyggnaden sker i mycket högre takt än man någonsin hade kunnat ana . Men givetvis behöver vi också vara försiktiga vad gäller skyddet av vår natur. FN:s panel för biologisk mångfald pekar på att vi kommer att förlora 1 miljon arter kommande årtionden om vi inte skyddar ekosystem och ser till att det finns förutsättningar för dem att klara sig. Ledamoten sa själv att det kommunala vetot och försvaret är de största hindren för utbyggnaden av vindkraft. Det är därför lite orättvist att peka ut artskyddet som den enskilt största faktorn, för så är det inte. Vi jobbar aktivt för att klara målet om förnybart till 2040, och jag ser alla förutsättningar för att vi ska lyckas, bland annat genom utbyggnad av havsbaserad vindkraft. Det som sker på är intressant, och jag hoppas att bli en bra lösning även utan kabel. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2019/20:456 om konkurser inom fotbollen 8 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att underlätta möjligheterna för den svenska elitfotbollen att kunna spela matcher inför publik och för att motverka att svenska fotbollsklubbar tvingas i konkurs till följd av coronapandemins restriktioner. Jag vill börja med att tacka interpellanten för att han lyfter dessa viktiga frågor. Från den dag förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar trädde i kraft har jag haft en intensiv och konstruktiv dialog med företrädare för idrottsrörelsen och lyssnat till hur pandemin och de införda restriktionerna drabbar idrotten. Regeringen är medveten om att många har drabbats hårt av förbudet och att det upplevs som trubbigt. Eftersom det är viktigt att begränsningarna inte i onödan drabbar verksamheter som kan bedrivas på ett smittsäkert sätt har en promemoria med förslag på lättnader tagits fram inom . Promemorian har skickats ut på remiss, och remisstiden gick ut . Regeringen kommer att ta i beaktande de synpunkter som har lämnats under remitteringen och återkomma i frågan . Regeringen kommer att fortsätta att följa och analysera konsekvenserna av spridningen av det nya coronaviruset, inte minst för kultur, idrott och andra sektorer som vanligtvis samlar många människor. När det kommer till frågan om att motverka konkurser inom svensk idrott är jag stolt över att vi utöver stöd i form av till exempel möjligheten till korttidspermittering och omställningsstödet till företag kunde tillföra idrottsanslaget och att vi har aviserat ytterligare 1 miljard i särskilt krisstöd till idrotten . Med dessa extraordinära stödnivåer och regeringens övriga stöd till företag och jobb förväntar jag mig att idrottsföreningar kommer att kunna vidta nödvändiga åtgärder för att överleva krisen. 9 HANS (M): Jag tackar ministern för svaret. Denna fråga berör många och stör många. Denna fråga skär rakt in i det vi brukar kalla den svenska organiserade föreningsverksamheten. Vi ska vara klara över att svenska fotbollsklubbar är medlemsstyrda föreningar. Det är tiotusentals, kanske hundratusentals, människor som är medlemmar i dessa föreningar och står bakom dem. Vi diskuterar alltså svensk föreningsverksamhet och svenskt föreningsliv. När coronapandemin började på allvar fick den fäste i och . Då upphörde i praktiken all idrottsverksamhet när respektive länders restriktioner trädde i kraft. kunde elitfotbollen äntligen starta upp, men då utan publik. För de riktigt stora publikidrotterna, vars ekonomiska grundval är exponering för publik på plats och i tv, tär det rådande läget på redan knappa marginaler. Många idrottsklubbars ekonomi har påverkats klart negativt under coronapandemin. Ekots kartläggning visar att antalet elitidrottsklubbar som är registrerade hos Kronofogden har ökat kraftigt . Man har kartlagt hur många av 140 elitidrottsklubbar från de största publiksporterna som finns i Kronofogdens register, och resultatet visade att över hälften klubbarna har eller har haft ett ärende . Och mer kommer det att bli om ingenting görs eller förändras. Att fortsätta att spela utan publik kommer i närtid att innebära ännu större påfrestningar för redan ekonomiskt pressade föreningar, varav mångas ekonomi var ansträngd redan innan pandemins restriktioner aktiverades. Logiken är väldigt enkel: Ingen publik, inga intäkter. ser vi att flera länder i har börjat öppna upp för matcher med publik, där speciella arrangemang görs för att undvika smittspridning. Det sägs att nöden är uppfinningarnas moder, varför kreativiteten för att lösa denna prekära situation torde vara angelägen även för regeringen. Mina frågor till statsrådet och ministern var vad regeringen avser att göra för att underlätta för den svenska elitfotbollen att kunna spela matcher inför publik och hur man ska kunna motverka att fotbollsklubbar tvingas i konkurs till följd av coronapandemins restriktioner. Det är väl bra att det kommer pengar till idrottsrörelsen, men tyvärr: Att tillföra idrottsanslaget låter mycket, men det räcker inte långt utspritt över många idrotter på flera nivåer över hela landet. Enbart de allsvenska topp sju-klubbarnas publikintäkter 2019 var – på sju klubbar. Och det finns hundratals elitklubbar runt om i landet därutöver. Det som behövs nu är egentligen inte pengar för att kompensera, utan det är möjligheten att bedriva sin verksamhet på ett säkert, organiserat, kontrollerat och fungerande sätt så att man kan återkomma till det som är idrottens själva kärna: att uppträda inför publik. Jag vill därför fråga ministern: Vad vill ministern göra för att aktivt kunna öka möjligheterna att släppa in publik på våra svenska fotbollsarenor igen? 10 Kultur- och demokratiminister (MP): Återigen vill jag tacka riksdagsledamoten för att han lyfter upp denna fråga här i riksdag. Det är en fråga som har diskuterats intensivt och såklart också från början av pandemin – hur hårt idrottsrörelsen har drabbats av , inte minst de stora publikidrotterna. Jag vill instämma i det som säger om värdet av svensk elitidrott. Den är en del av vår folkrörelse, och vi ska vara stolta över att denna nära koppling finns. Vi ska också komma ihåg att ett elitlag på en ort, oavsett om det är fotboll eller något annat, också fungerar som en inspirationskälla och som en del i den kommunala och regionala infrastrukturen, även för breddidrotten. Jag ska börja med ekonomin. var det ett tag sedan svaret på interpellationen skrevs, och det har hänt en sak efter det, nämligen att det nu är bekräftat att vi i regeringen och de budgetsamverkande partierna är överens om att skjuta till ytterligare 1 miljard till idrotten i stöd. Detta kommer att läggas fram i en extra ändringsbudget till , och det innebär totalt 1 ½ miljard i extra krisstöd till idrotten. Man ska komma ihåg att det är näst intill en fördubbling av det ordinarie anslag som regeringen ger till idrottsrörelsen i form av ekonomiskt stöd. Här vill jag bara kort säga att jag tycker att har gjort ett enormt jobb med fördelningen av den första halva miljarden och avvägningen av hur dessa pengar ska komma dem som verkligen behöver dem till del, både stora och små. Vi har sagt från regeringens sida att pengarna måste kunna komma både eliten och bredden till del.