prot · H8099 · 2020-09-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:473 Interpellation 2019/20:473 Biotopskyddet och jordbruket av Per Schöldberg (C) Frågan kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:10 Interpellation 2020/21:10 och hästhållningen av (M) Frågan kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 3 Svar på interpellation 2019/20:475 om straffrättsliga åtgärder mot otillåtna vägspärrar 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att straffbelägga en sådan självpåtagen kontrollbefogenhet som ägde rum i stadsdelen i nordöstra . Låt mig inledningsvis understryka att jag och regeringen ser mycket allvarligt på den aktuella händelsen. Jag kan inte föregripa en eventuell rättslig prövning av vilka brott som kan ha begåtts. Men jag vill ändå betona att den här typen av handlingar är straffbara och ryms inom de brott som vi har. Händelser av det här slaget kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, leda till straffansvar enligt ett flertal olika bestämmelser, bland annat om olaga hot och olaga tvång. Här har vi dessutom sett till att brotten kan bli grova om de påtagligt har förstärkts genom anspelning på ett våldskapital. Vi har också skärpt straffen i de här delarna. Sätter någon upp vägspärrar eller liknande i en situation där det pågår utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet kan personen också dömas för det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet. Också ordningslagen, väglagen och trafikbrottslagen innehåller straffbestämmelser som kan vara tillämpliga. Den som utger sig för att utöva myndighet kan vidare dömas för det brott som lyfter fram, nämligen föregivande av allmän ställning. Till detta kommer polismäns möjligheter att med stöd av polislagen avlägsna eller tillfälligt omhänderta personer när det är nödvändigt för att den allmänna ordningen ska kunna upprätthållas eller när det behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. Men oavsett vilken straffrättslig bestämmelse som gäller måste brotten kunna utredas för att utvecklingen ska kunna vändas. Tystnadskulturen måste brytas, och de som har uppgifter att lämna ska våga medverka i brottsutredningar. Därför har vi tillsatt en utredning som ska överväga en rad frågor på området. Det gäller bland annat kronvittnen, vittnesstöd och vittnesskydd samt frågan om det bör införas en möjlighet att vittna anonymt. Jag och regeringen arbetar brett mot gängkriminaliteten, och vi har inga planer på att slå av på takten. Jag följer utvecklingen på området mycket noggrant och är beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan behövas. 2 (C): Jag vill tacka statsrådet för svaret. vill jag säga att svaret oroar mig lite grann. Självklart ska vi inte föregå någon rättsprocess i detta. Men mycket tyder på att det inte går att åtala de här personerna för något av de begångna brott som det hänvisas till. Det här är inte ett trafikbrott. Det handlar inte om trafiken. Det handlar antagligen inte heller om föregivande av allmän ställning, för de gör inte anspråk på att företräda en myndighet eller någonting som är en del av majoritetssamhället. Det här är kriminella personer som vill ha en auktoritet i kraft av sin kriminalitet. De bygger upp sitt våldskapital, och med det som stöd förmår de människor att agera på ett sätt som de annars inte hade gjort. Jag vill ändå fråga statsrådet: Om det nu visar sig att det inte går att åtala för den här typen av tilltag borde man då inte justera och ändra i lagen så att det går att göra det? 3 Justitie- och migrationsminister (S): Också jag reagerade när jag såg tidningsuppgifterna och hörde de uttalanden som fälldes från en del håll, så jag bad verkligen om att få kolla upp vad det egentligen är som gäller och om det finns någon lucka här som vi måste täppa till. vet vi ju inte exakt vad som hände. Polisen utreder det för att kunna klarlägga exakt vad som hände. Men om det är som den bild man har fått, att det var folk som satte upp vägspärrar och sedan tvingade folk att legitimera sig innan de fick köra in i området, då är det antingen olaga hot eller olaga tvång, beroende på omständigheterna. När det gäller olaga hot behöver det inte ens förekomma något direkt hot, att om du inte gör så här kommer det här och det här att drabba dig, utan det räcker att det föreligger ett latent hot. Det kan till exempel röra sig om en känd gängkriminell som alla vet vem det är eller som beter sig på ett sådant sätt att hela situationen upplevs som hotfull. Då täcks det av olaga hot eller olaga tvång, beroende på hur man har agerat. Vi har dessutom skärpt kriminaliseringen, som jag säger i interpellationssvaret, genom att föra in att den som anspelar på ett så kallat våldskapital, alltså en tillhörighet i ett kriminellt gäng, också ska kunna dömas för grovt olaga hot eller olaga tvång, beroende på vad det handlar om. Den justeringen gjorde vi . Det är det huvudsakliga lagrummet som kan vara aktuellt, men jag pekar också på några andra, beroende på hur man har agerat. Sedan såg jag att det i debatten förekom uppgifter om att det inte skulle gå att döma någon för det här, eftersom grundlagsbestämmelsen om fri rörlighet inte har någon strafflagstiftning kopplad till den. Det är fel, skulle jag påstå. Det finns ett antal lagar som syftar till att slå vakt om den fria rörligheten, bland annat lagstiftningen om ofredande, olaga frihetsberövande och olaga tvång. Men regeringsformen som sådan handlar ju framför allt om att upprätthålla fri- och rättigheter i förhållande mellan individen och staten. Det är detta som den tar sikte på. Men när det gäller lagstiftning för att se till att man har den fria rörlighet som ska tillkomma en som individ i förhållande till andra individer finns de lagrum i strafflagstiftningen som jag hänvisar till. Just här menar jag att det inte krävs någon vidare översyn, för det ska inte finnas någon lucka på det här området. Däremot vet vi att det behövs jättemycket annat på gängkriminalitetens område som vi måste fortsätta att jobba med. Vi måste ju se till att man kan utreda de här brotten och att man kan ta dem som det handlar om. Här känner till allt det jobb vi gör med polisexpansionen, att vi ser över lagstiftningen och straffrätten i andra delar och när det gäller kameraövervakningen, som ju skulle kunna vara väldigt viktig i en sådan här situation för att veta exakt vad det är som har försiggått. Jag nämnde i interpellationssvaret också de åtgärder som vi vill vidta för att bryta tystnadskulturen. Det sitter nu en utredning, och där är ett mycket intressant förslag att införa det som vi kallar för kronvittnessystem. Det tror jag kommer att innebära att vi kan låsa upp en del av de ganska slutna strukturer som finns och därmed klara upp brott. Vi har väldigt mycket att göra och många översyner som är på gång. Men den bedömning som vi gör från departementets sida är att just i det här avseendet ska det inte behöva finnas någon lucka. 4 (C): När jag gjorde lumpen nu fick man lära sig att om kartan avviker från verkligheten är det kartan som gäller. Det känns i justitieministerns svar som att han har kartan i handen. Verkligheten upplevs annorlunda i och på andra ställen, vågar jag nog säga. Är det så att det stämmer borde vi få till fällande domar för den här typen av tilltag. Är det så att det inte räcker till tolkar jag det ändå som att vi är överens om att det behövs en justering. Vi får ta den bron när vi kommer dit. Men om inte regeringen tar ett eget initiativ kan jag göra det själv i utskottet genom ett utskottsinitiativ eller motsvarande, så det är gott och väl så. Justitieministern pratar också om tystnadskulturen, som är en oerhört central del. När vi hade gängsamtalen för ganska exakt var ett av huvudnummer att stärka vittnesskyddet och att fler skulle kunna ingå i vittnesskyddsprogram. Vi skulle även adressera brottet övergrepp i rättssak. Vi hann inte precisera närmare bestämt hur mycket det straffet skulle skärpas. Men en viktig gräns är . Det ger polis och åklagare fler medel att jobba med, och man kan även använda obligatorisk häktning. Det vore en välkommen förändring. Det är ett starkt medskick som jag gav inrikesministern i debatten i går, och jag ger samma medskick till justitieministern . Det är en viktig gräns. I går lanserade jag dessutom en vidareutveckling av det förslaget. Det finns situationer där en person som är åtalad för ett allvarligare brott, till exempel mord, vet att åtalet främst bygger på en central vittnesuppgift. Om straffet för övergrepp i rättssak i huvudsak konsumeras i den andra påföljden har den åtalade i princip inget att förlora på att försöka hota ett vittne till tystnad. Därför vill vi att asperationsprincipen ska undantas för just brottet övergrepp i rättssak så att man vet att hot mot vittne automatiskt ger ytterligare påföljd, alldeles oavsett vilken övrig dom som döms ut. Tycker justitieministern att detta är en bra idé? 5 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tittar gärna vidare på det förslaget. Det pågår som sagt en utredning för att se över ett antal frågor. Jag nämnde kronvittnesfrågan. Man ser också över vittnesskydd, övergrepp i rättssak, mened, skyddande av brottsling och anonyma vittnen. Jag träffade utredaren, justitierådet , i går för att gå igenom hur långt utredningen har kommit, och den har kommit ganska långt. Vi diskuterade bland annat övergrepp i rättssak och de andra lagrummen. Jag väljer att lyfta fram kronvittnen för att den bild vi har från de länder som har detta – vi behöver inte gå långt; det räcker att gå till och – upplever det som ett effektivt instrument för att låsa upp dessa slutna kulturer. Kronvittnessystem innebär att om man under en förundersökning berättar vad man själv har gjort och vad ens kumpaner har gjort kommer det finnas en möjlighet att sätta ned straffet. Man har alltså något att tjäna på att medverka i förundersökningen. Denna möjlighet har vi inte i men i många andra EU-länder, och det upplevs som effektivt. Jag ser därför att det verkar vara en modell som skulle kunna fungera bra i också, och då kan vi få fler att medverka. Det är det som det handlar om också i detta fall. Vad jag säger i interpellationssvaret är att i en situation när någon stoppar en bil och kräver legitimation för att kontrollera att de i bilen bor i området är det antingen olaga hot eller olaga tvång. Det behöver alltså inte vara ett uttryckt hot, utan hotet kan vara latent. Därmed faller det inom ramen för det straffbara. Men för att få en fällande dom måste man ha vittnesuppgifter och kunna bevisa att det står utom rimligt tvivel att det har gått till på detta sätt. Hade man haft kamerabevakning på platsen hade man ganska enkelt kunnat bevisa det. I denna situation vet man dock inte exakt vad som hände och vem det handlade om. Det kan bero på detta att man inte kan få en fällande dom, inte på att det finns en lucka i lagen. Utredningen om övergrepp i rättssak, vittnesskydd, anonyma vittnen, kronvittnen med mera pågår som sagt och kommer att lämna betänkanden , vilket jag ser fram emot. Jag tittar givetvis gärna också vidare på konsumtionsfrågan, som lyfter fram. 6 (C): Jag tolkar justitieministerns svar som att han är positivt inställd till vår idé om hur man kan utveckla det här straffrättsliga ansvaret. Jag liksom alla andra här och justitieministern är bekymrade över gängens framfart. Vi måste vara beredda att skruva till lagen för att stänga dörren för dessa människors framfart. Vi måste göra detta på alla upptänkliga sätt, och vi måste vara på tårna när vi gör det. Vi ska följa denna utveckling, rättsprocess och dom mycket noga och se vad det mynnar ut i. Det kan bli aktuellt att titta på lagen så att vi täpper till denna lucka, och jag hoppas att vi även fortsättningsvis kan ha en konstruktiv anda i sådana samtal. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Vi är alltid beredda att föra en konstruktiv dialog. Jag påstår att det inte finns någon lucka, för har det gått till på detta sätt är det straffbart enligt de två lagrum som jag nämnde. Men det finns mycket annat att göra, inte minst för att man verkligen ska klara av att driva förundersökningar framåt och få de vittnesuppgifter man behöver. nämnde straffskärpning i övergrepp i rättssak. Min uppfattning är den att om man ger sig på ett brottsoffer eller ett vittne ger man sig inte bara på den personen utan också rättsstaten som sådan eftersom det syftar till att undergräva vår möjlighet att klara upp ett brott. Därför ska lagstiftaren se strängt på denna typ av handlingar. ser vi över denna del av straffrätten just för att påföljderna är så små. Det kan handla om så lite som 14 dagars fängelse, vilket ter sig väldigt milt när man förstår vad detta egentligen handlar om. Här vill vi göra en skärpning, och det finns olika tekniska vägar att gå för att åstadkomma denna skärpning. Det viktiga är att staten tar i mycket hårdare än vad den har gjort tidigare mot de gängkriminella som ger sig på andra för att försöka stoppa lagföring – och detta verkar vi vara helt överens om. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2019/20:455 om inställda mässors inverkan på jobb och tillväxt 8 Statsrådet (S): har frågat näringsministern om han avser att vara pådrivande för att mässverksamheten i i närtid ska kunna återstarta och om han avser att inleda dialog med mässbranschens företrädare för att konstruktivt finna former för en snar återstart. Interpellationen har överlämnats till mig. Vi befinner oss mitt i en pandemi, och faran är långt ifrån över. Regeringen är medveten om att det nya coronavirusets spridning har inneburit omfattande svårigheter och utmaningar för stora delar av samhället. Många branscher, företag och företagare har drabbats ekonomiskt till följd av det nya viruset. Arbetet med att hjälpa företag pågår kontinuerligt, och regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stödja näringslivet i syfte att dämpa de ekonomiska effekterna av coronaviruset. Regeringen har bland annat presenterat åtgärder som innefattar lån, kreditgarantier, sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, korttidspermittering för att minska lönekostnader samt hyresstöd och omställningsstöd för att hjälpa företag. Förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar innebär att det tills vidare inte får hållas några sådana arrangemang med fler än 50 deltagare. Syftet med förordningen är att motverka spridningen av det virus som orsakar covid-19. bedömer att 50-gränsen har varit och är ett viktigt verktyg i kampen mot covid-19. Som jag tidigare angett, bland annat i svar på riksdagsfrågor, kommer förordningen att finnas kvar så länge den behövs. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att förbudet inte i onödan träffar verksamheter som kan bedrivas på ett smittskyddssäkert sätt. har det därför tagits fram en promemoria med förslag på lättnader. Förslagen i promemorian innebär att förordningens förbud inte ska gälla för vissa sammankomster och tillställningar med sittande deltagare och inte heller för sammankomster och tillställningar som hålls på sådana serveringsställen som omfattas av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Förordningsändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian har skickats ut på remiss, och remisstiden gick ut . Regeringen kommer att ta i beaktande de synpunkter som har lämnats under remitteringen och återkomma i frågan . Som jag tidigare angett, bland annat i svar på riksdagsfrågor, avser regeringen vidare att inleda ett arbete med att ta fram en ny mer träffsäker reglering för smittskyddsåtgärder. Det är uppenbart att det behövs en lagstiftning som på ett bättre sätt kan reglera situationer där vissa sammankomster behöver begränsas för att förhindra smittspridning. En utredning kommer att tillsättas för att se över lagstiftningen. 9 HANS (M): Tack, ministern, för svaret! I denna debatt diskuterar vi något som jag skulle vilja säga är en motor för näringsliv, en motor som har fått hack i maskineriet. Till följd av de restriktioner som följer av coronaviruset är arrangemang med fler än 50 deltagare inte tillåtna. Dock är det stor skillnad mellan olika sorters möten, där fotbollsmatcher, nöjesfält och mässarrangemang bedöms utifrån en helt annan mall än till exempel varuhus och köpcentrum. Mässarrangemang är ytterst viktiga för stora delar av näringslivet och genererar affärer för mångmiljardbelopp för de utställande företagen – stora och framför allt små. En mässa har dock en helt annan karaktär än en annan sorts publikarrangemang. Alla deltagare anländer inte , och de står eller sitter inte tillsammans utan rör sig över stora områden. Arrangören kan också göra det möjligt att styra besökarflöden . Till sitt upplägg är alltså en mässa betydligt mer likt ett köpcentrum än en festival. Mässarrangörer har mycket goda möjligheter att till fyllest säkra arrangemangen då det finns metoder att genomföra mässor på ett säkert sätt som uppfyller myndigheternas krav på social distansering. Om mässverksamheten i kan övergå till verksamhet, i stället för nu rådande förlamning, öppnas möjligheter för de tiotusentals mindre företag vars överlevnad till stor del är beroende av affärer som genereras på mässor. Jag har frågat om ministern avser att vara pådrivande. Jag har förstått att det är något som ministern gärna vill vara men att han avvaktar utredningen. Och dialog med mässbranschens företrädare utgår jag från att man har. Mässor är en för livsviktig bransch, och den håller just nu på att gå under. Man sitter med anläggningar som man inte kan betala räntor på, och man har noll i kassaflöde. Man behöver ett preliminärt datum nu för ett öppnande. Detta beror på att det är långa ledtider. Till skillnad från vid uppstart av en fotbollsturnering eller ett varuhus är det ledtider på kanske upp för mässverksamheter. Det är därför som ett preliminärdatum nu är så viktigt. I i har mässan precis avslutats. Den genomfördes med restriktioner för att vara covid-19-säker. Rapporterna därifrån har varit mycket positiva när det gäller denna omstart. Och i har genomförts. är snart det enda land i som inte har öppnat upp för mässor trots att det finns testade rutiner för att minska riskerna för virusspridning. borde kunna följa och exempel och likställa mässor med köpcentrum. Detta skulle öppna för att få igång mässorna under säkra förhållanden igen. Många företag och deras anställda påverkas om mässorna försvinner. Det handlar om arrangörer, monterbyggare, materialleverantörer, ljud och ljus plus alla utställande företag. Flera branschföretag inom mässverksamhet har gått i konkurs eller lagt ned. Störst förlorare är dock utställande företag och besökare som tappar en viktig marknadskanal. öppnar upp, och snart är det bara kvar. Jag vill betona, fru talman, att mässor är en synnerligen viktig del av näringsliv och bidrar till ökade intäkter för resebranschen, detaljhandeln, transportbranschen och inte minst hotell- och restaurangnäringen. Mässverksamheten är en motor för många andra näringar, och det är därför detta är så angeläget. Jag skulle vilja fråga ministern: det inte en viss logik i att jämställa en mässa med ett köpcentrum? 10 Statsrådet (S): Tack, , för en angelägen interpellation. Vi är i ett läge där flera sektorer av näringslivet drabbas hårdare än andra av de begränsningar som vi nu har infört i och som vi fortfarande lever med. Mässverksamheten är direkt utsatt för reglering och får därmed stora ekonomiska följder genom den reglering som vi har infört. Jag förstår att det finns ologiskheter i lagstiftningen – jag är den första att erkänna detta. Ordningslagen är inte optimal för denna typ av reglering, och det är därför regeringen säger att vi måste lära av krisen och se till att det utarbetas ett nytt regelverk som medger att olika verksamheter som kan behöva begränsas av smittskyddsskäl också kan begränsas, men kanske inte med ordningslagen som grund. Ordningslagen medför inte bara en del avgränsningsproblem, som vi diskuterar här och som har diskuterats på flera andra områden, utan den innebär också ett straffrättsligt ansvar för arrangören. Polisen har en roll i detta, och det är inte säkert att alla smittskyddsåtgärder vi har i bör regleras via en ordningslag på det sättet. Jag håller med om problembilden i grunden. Över tid måste vi ha ett bättre regelverk som inte får dessa effekter på vissa sektorer. lät jag bejakande, men jag vill säga att vi är fortfarande i ett läge i pandemin som är lite osäkert. har en lägre smittspridning än , kanske till och med mycket lägre, även om jag inte ska vara alltför optimistisk. Vi har ett bättre läge än då, och detta betyder att vi måste kunna titta på våra åtgärder för att se vilka lättnader som ska göras. Vi har gått ut med en promemoria där vi tittar på några lättnader som vi föreslår. Det gäller både sittande publik och frågan när det redan finns ett regelverk som reglerar detta på ett effektivt sätt kopplat till restaurangbranschen och så vidare. Det är dessa steg som vi tar i ett första skede. Vi säger inte att vi inte ska ta nya steg framöver, men det är lite svårt att diskutera preliminära datum just . Vi kommer från en period då svenska folket har kommit tillbaka från semestern, där gymnasieskolor är igång, där universiteten har trampat igång och där kollektivtrafiken har den utmaning som det blir när många människor kommer tillbaka från semestern i större städer, vilket ger ett större tryck . Vi är alltså i ett läge där vi inte riktigt vet hur smittspridningen i samhället påverkas. Å andra sidan ser vi i många av våra grannländer, inklusive , att smittspridningen har tagit fart. Vi är just nu lite landet Annorlunda då smittspridningen fortfarande sjunker här, vilket är bra, men vi vet inte riktigt hur de senaste veckornas agerande påverkar. Därför vågar vi och inte sätta ett datum just . Jag förstår frustrationen över detta, men det är inte så att vi inte är tydliga med att vi är beredda att göra mer när vi ser lite mer var är och om vi kan hålla i vår smittspridning trots att våra grannländer ser en ökad spridning. Detta är viktigt för oss att veta när vi tar nya steg för att till exempel göra olika lättnader. Jag bedömer fortfarande att det finns verksamheter som med rätt anpassning och en bra process ihop med i nästa steg skulle kunna få förutsättningar att öppna upp. Men vi är inte riktigt där . siktar vi på det första datumet, , då vi hoppas kunna göra de första lättnaderna kopplat till ordningslagen. Om smittspridningen inte tar fart är vi beredda att ta nya steg , men om vi ser en negativ utveckling är vi beredda att ta tillbaka dem. 11 HANS (M): I denna interpellationsdebatt tänker jag inte göra som vi brukar, nämligen trycka till regeringen och säga att den gör dumma saker, och sedan är det oppositionen som inte kommer med tillräckligt bra förslag. Jag vill använda denna debatt till att ge ministern och regeringen så goda beslutsunderlag som möjligt när det gäller att ompröva förutsättningarna för att bedriva mässverksamhet. Detta är angeläget för att få igång . Som jag sa tidigare är det ledtider på runt för att kunna starta upp en fackmässa. Man öppnar inte bara dörrarna hur som helst. Jag har jobbat i denna näring, och det är kanske därför som jag kan dra fram lite exempel som kanske inte är allmänt kända. Det finns mycket som en mässarrangör kan göra för att begränsa smittspridningen. Till exempel vid uppbyggnad och nedmontering av en mässa ska den kunna likställas med en byggarbetsplats, som får verka utan inskränkningar av antalet arbetare. Där har vi ett steg. Genom kontrollpunkter kan man se hur många som rör sig inom det aktuella mässområdet.