prot · H70965 · 2020-01-29 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdragen som suppleant i trafikutskottet och i näringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som suppleant i skatteutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i , som suppleant i civilutskottet och i , Kopparklint som suppleant i trafikutskottet och som suppleant i näringsutskottet samt att riksdagsgrupp anmält och som suppleanter i utrikesutskottet. vice talmannen förklarade valda till Kopparklint (M) § 3 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet skulle utökas från 28 till 29. Kammaren medgav denna utökning. § 4 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i miljö- och jordbruksutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 5 Meddelande om utrikespolitisk debatt vice talmannen meddelade att utrikespolitisk debatt skulle äga rum kl. 9.00. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:261 Interpellation 2019/20:261 export- och investeringsstrategi av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor samt tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2019/20:269 Interpellation 2019/20:269 Restriktiva åtgärder mot av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2019/20:274 Interpellation 2019/20:274 Insyn i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2019/20:282 Interpellation 2019/20:282 Arbetsmiljö i naturområden med rovdjur av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:69 till justitieutskottet 2019/20:78 till finansutskottet § 8 Några frågor om straff för marknadsmissbruk betänkande 2019/20:FiU31 Några frågor om straff för marknadsmissbruk (prop. 2019/20:45) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2019/20:SkU7 2019/20:35) 1 (M): Det har varit intressant att läsa om översynen av och dess verksamhet och effektivitet. Man har funnit fel och brister och pekar på delar som absolut kan effektiviseras. Min uppfattning är att har tagit till sig delar av kritiken och att ett effektiviseringsarbete verkligen är på gång. Det är också glädjande att regeringen äntligen har insett att verkligen behöver resurstillskott. kan man börja återanställa personal, inte minst tullare. Det tog sin tid, och vi fick kämpa hårt. Men är förstärkning på plats, och det är bra. I och med att budgeten från och antogs av påbörjades stora satsningar som ett första steg mot 500 fler tulltjänstemän för att förstärka verksamhet och dess brottsbekämpande uppdrag. har i princip bara granskat arbete vad gäller införsel och inget vad gäller utförsel. Det är kanske inte så konstigt då det arbetet i princip inte görs. Regeringen säger att man vill att tullen ska bli bättre på att stoppa stöldgods på väg ut ur landet, men till exempel gjordes i princip inga kontroller alls av utgående trafik. maj till och med juli lade tullen på kontroller. Av dessa lades på utgående kontroller. av tiden lades alltså på kontroller av eventuellt stöldgods på väg ut ur landet. Stöldligornas grova och gränsöverskridande brottslighet har pågått under utan att regeringen har vidtagit några åtgärder. uppskattas dessa ligor ligga bakom drygt hälften av alla bostadsinbrott i . De står även för av andra grova stölder av exempelvis bildelar, båtmotorer och jordbruksmaskiner. Stora vinster, liten upptäcktsrisk och låga straff är bidragande orsaker till att stöldligorna härjar i just vårt land. Polisen ser inget ljus i tunneln som ett stort antal människor, framför allt i skärgården och på landsbygden, drabbas av dessa grovt integritetskränkande brott där förövarna går fria. Jag är förvånad över regeringens senfärdighet i denna fråga. Vi kunde ha haft en lagstiftning på plats för länge sedan – en lagstiftning som ger personal befogenhet att kvarhålla en person eller stoppa och genomsöka ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Denna uppgift ligger nu hos polisen – en polis som långt ifrån alltid kan vara på plats för att ingripa. Resultatet blir att stöldligorna i lugn och ro kan köra på färjan – och borta är möjligheten att lagföra förövarna och återta stöldgodset. Kvar blir ett brottsoffer som åter blir kränkt då polisutredningen läggs ned. Därför efterlyser vi en omedelbar lagändring för att ge personal befogenhet att stoppa fordon och personer vid gränsen. Förutom utökade befogenheter, fler tulltjänstemän och en gränskontroll av utförsel värd namnet är det viktigt att vi får en förstärkt kontroll av införsel. Stora satsningar på polisen rullas nu ut, inte minst tack vare den M-KD-budget som antogs . Detta är helt nödvändigt i ett läge då gängkriminaliteten gör sig påmind närmast genom skjutningar och sprängningar. En stor del av kriminaliteten har sin grund i den narkotika som smugglas in i landet. har möjlighet att besluta om en så kallad postspärr, vilket innebär att en postförsändelse kan kvarhållas för kontroll. Detta gäller endast vid misstanke om narkotika och omfattar inte försändelser förmedlade av kurirföretag såsom DHL och Fedex. Detta innebär i praktiken att många försändelser över huvud taget inte kan kontrolleras, oavsett om det gäller narkotika eller vapen. Med dagens situation måste ges utökade befogenheter att besluta om postspärr, även för försändelser förmedlade av kurirföretag. Den fria rörligheten inom EU är fantastisk, men den var aldrig tänkt att gälla kriminella. Denna typ av brottslighet, som drabbar människor över hela landet, har fått pågå alldeles för länge utan att regeringen har vidtagit några åtgärder. Menar regeringen allvar med sina ambitioner att sätta stopp för gängkriminalitet och internationella stöldligor behövs fler tulltjänstemän, en förändrad lagstiftning och en förbättrad samordning. En lösning på dagens situation kan inte vänta. Jag yrkar bifall till reservation l. 2 (SD): om kontroll kan vid första anblicken verka aningen tvetydig. Man skriver att den övergripande slutsatsen är att i huvudsak har de byggstenar som krävs för att utforma kontrollverksamheten på ett effektivt sätt. konstaterar att har ett ansträngt resursläge och att de tillgängliga resurserna för kontroll har gått ned som volymerna i de flöden som myndigheten övervakar stiger. Det handlar alltså om mer jobb med mindre resurser. Man konstaterar också att i sina budgetunderlag har varit tydligt med att detta är en problematisk utveckling som påverkar antalet genomförda kontroller negativt. menar att den ansträngda resursnivån och en kontrollverksamhet bestående av många olika delar, som det rör sig om i det här fallet, ställer krav på resursprioritering. påpekar också att det finns information som tyder på att målen i regleringsbrev om att förhindra införsel av narkotika och vapen inte uppnås. Med tanke på den skada som dessa varor förorsakar vore det motiverat att undersöka vad som skulle krävas för att förhindra införseln i så stor utsträckning att tillgången minskar i samhället i stället för att fortsätta öka. bedömning är att det råder bristande kunskap om förekomsten av fel och dess konsekvenser. självt anger att kontrollens inriktning ska utgå från en bedömning av var de största riskerna finns. Återigen är det effektivitetstänk. delar detta synsätt och konstaterar att möjligheten att rikta kontrollen mot de fel och brott som medför störst negativa konsekvenser för samhället är en grundläggande förutsättning för effektivitet. Granskningen visar dock att kunskap om smugglingens storlek i olika varu- och trafikflöden är relativt låg, särskilt gällande illegal införsel av vapen. Av regeringens skrivelse och även av det betänkande vi just nu debatterar framgår att regeringen menar att vissa av de konstaterade bristerna är på väg att avhjälpas, att andra brister är irrelevanta eller helt enkelt inte korrekta och att vissa brister inte ska åtgärdas av någon annan än självt. Det finns en viss poäng i detta. Även om ställer sig bakom rekommendationerna om att bland annat förbättra kontrollverktyg och anpassningsförmåga samt att ska använda sina resurser på det sätt som ger största möjliga nytta måste det noteras att exempelvis har svårt att utvärdera införseln av illegala vapen, vilket i högsta grad är ett problem. Det är ett omfattande problem i och med att yrkeskriminella införskaffar illegala vapen och dessutom använder dem. De senaste årens ökade antal skjutningar i många svenska städer kan antas vara ett symtom på detta problem. Mycket talar alltså för att smugglingen ökar. Det gäller sprit och cigaretter samt narkotika och vapen, vilket är lönsamt för den organiserade brottsligheten. Vi vet också att det förekommer människosmuggling, där man inte sällan utsätter de smugglade personerna för mycket stor fara. Det finns även problem med att professionella stöldligor forslar stöldgods ut ur och räknar med att risken för upptäckt är låg i och med att utflödet av varor kontrolleras i så pass liten utsträckning. publicerade en rapport där det framgår att betydande mängder stöldgods förs ut ur landet, och polisen noterade i en rapport att lade av tullkontrolltiden på införselkontroller . Det återstod alltså för kontroll av utförsel. Regeringens skrivelse med anledning av rapporten tyder på att man helt enkelt har en för låg ambitionsnivå. Det är uppfattning att inte ges resursmässiga förutsättningar att genomföra sitt uppdrag på ett tillräckligt bra sätt, även om anpassningsförmåga och en högre grad av effektivitet skulle uppnås. Resursförstärkning handlar i första hand om mer personal men också om ändamålsenlig utformning av till exempel färjeterminaler och tillfredsställande tillgång till teknisk utrustning. Det kan exempelvis handla om röntgenutrustning, apparatur för att detektera förhöjd koldioxidhalt med mera. När det gäller befogenheter bör slutsatsen vara att kontrollmandatet inte är tillräckligt. har vid upprepade tillfällen föreslagit utökade befogenheter för att stävja internationell och gränsöverskridande brottslighet. Detta bör skyndsamt utredas med syfte att underlätta och effektivisera myndighetens arbete. delar alltså inte uppfattningen att har det mandat och de befogenheter som behövs för ett effektivt gränsskydd. Vi har i våra budgetmotioner vid upprepade tillfällen anslagit mest resurser till av alla partier. Det är förvisso sant att tidigare regerings nedmontering av har bromsats, men det räcker inte. Därför, fru talman, behövs ett tillkännagivande till regeringen om en förstärkt tullverksamhet med ökade resurser i form av utökad personalstyrka, mer utrustning, utökade befogenheter och därmed ökad närvaro vid gränserna, vilket skulle resultera i utökade möjligheter att stärka kontrollen över vad och vem som färdas över gränser. Med anledning av detta yrkar jag bifall till reservation nr 2. 3 (KD): Det finns alltid två sidor av ett mynt. blev medlem i Europeiska unionen. I har vi kunnat åtnjuta den frihet som den fria rörligheten innebär. Vi kan rentav obehindrat röra oss och färdas över nationsgränser inom Europeiska unionen. Men den frihet som vi har fått har också blivit de kriminellas möjlighet. Hur mycket vi än välkomnar den fria rörligheten inom EU får den inte innebära att gränser står oskyddade. Därför vill stärka brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. Vi ser utifrån att arbetsmetoder måste förbättras. är starkt inriktat på att vara en uppbördsmyndighet under med huvuduppgift att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och att driva in skatt. Här behövs ett skifte. behöver flyttas från till . På så vis kommer den departementala styrningen av myndigheten att inriktas mer på vidare brottsbekämpning än på endast uppbörd av skatt och kontroll av varor. konstaterar att som det dödliga skjutvapenvåldet har ökat i har beslagen av skjutvapen minskat från 61 stycken till 41 stycken . En orsak till detta är att tullen inte har samma information om tillvägagångssätt för vapensmuggling som man har när det gäller exempelvis smuggling av narkotika. Detta blir därmed en akilleshäl i kampen mot den organiserade brottsligheten i vårt land. Om trenden med det dödliga skjutvapenvåldet ska minska måste antalet vapen också minska. Detta kräver en förbättrad förmåga hos att stoppa vapen vid gränsen, och där krävs kunskap om hur vapen smugglas till , vilka vägar de tar och vilka metoder som används. Detta anser vi saknas . Begreppet smörgåsbord har blivit en del av den internationella vokabulären. Tyvärr har detta ord också blivit en beskrivning av när det kommer till internationella stöldligors förutsättningar att ta för sig av lite av varje i vårt land. Låt mig ge några exempel. Enbart i gjordes det 44 anmälningar om stölder från lantbrukare. Det var allt från borrmaskiner och hundratals liter diesel till dyr gps-utrustning som sitter i många lantbruksmaskiner som försvann från dessa lantbrukare. En annan vara som förs ut ur landet är båtmotorer. Uppemot 2 000 utombordsmotorer smugglas ut ur till en kostnad av 200–. Tidningen skrev om hur den ryska maffian slog till mot villaområden. Dessa internationella stöldligors härjningar orsakar samhällskostnader som överstiger värdet av det stulna godset. Vi får aldrig glömma att bakom varje stöld finns ett brottsoffer, och ligornas framfart bidrar till försämrad trygghet och urholkar den tillit som en samhällsmedborgare ska känna gentemot andra människor och staten. Som det nu är tvingas tullen att se på när misstänkt stöldgods lämnar landet eftersom tullen i sitt regleringsbrev saknar uppgiften att kontrollera utförsel av stöldgods. Däremot har regeringen i regleringsbrevet uttryckligen bestämt att ska kontrollera handel med sälprodukter. Att ge tjänstemän befogenhet att stoppa fordon på väg ut ur landet vore en förhållandevis enkel åtgärd som skulle kunna ge stor effekt. Men uppenbarligen är det ett svårt beslut att ta för den sittande regeringen. Min kollega ställde frågor, både i en interpellation och i en skriftlig fråga, till finansministern om när dessa befogenheter skulle kunna vara på plats. I det skrivna svaret svarade finansministern att regeringen inväntar en slutredovisning av ett uppdrag som har fått. Först därefter ska regeringen, enligt svaret, analysera frågan för att överväga eventuella åtgärder. Det tar tid, och vi tycker att det tar onödigt . menar att bör få ett tydligare uppdrag att kontrollera, stoppa och kvarhålla personer vid gränsen. Tullens skarpare befogenheter att frihetsberöva kommer att ge dem bättre möjligheter att kontrollera in- och utflöden av varor och människor till och från . Det dåliga gränsskyddet är en av anledningarna till att antalet brott är så stort och att uppklaringen är så låg i vårt land. Därför ser behovet av en lagändring, så att stöldgods och hälerigods ingår bland de varor som får kontrollera vid gränsen. När placerade så kallade ANPR-kameror vid i , vid färjeläget i och i i innebar det att installerade kameror som automatiskt läser av fordons registreringsskyltar. Syftet med dessa kameror var att tullen skulle förvarnas om kända smuggelbilar var på väg att passera. Utan ANPR-kameror måste tullpersonalen manuellt kolla upp tiotusentals passerande fordons registreringsskyltar. Det är en krävande och mer eller mindre omöjlig uppgift. Denna åtgärd som vidtogs stoppades av Datainspektionen som ansåg att systemet med central analys av tagna bilder var integritetskränkande. När överklagade beslutet till förvaltningsrätten körde förvaltningsrätten över Datainspektionens beslut och gav rätten att lagra bilder från kameraövervakning i en databas. vill att ANPR-kameror ska användas vid samtliga gränspassager i vårt land. Det är välkommet att man från regeringens sida nu säger att man vill satsa mer på tullen. Men innan en omorganisering av tullen är på plats behöver poliser placeras i tullens arbetslag. Polisen har till skillnad från tullens personal möjlighet att beslagta stöldgods och frihetsberöva personer. Tullens tjänstemän skulle även behöva en kompletterande utbildning så att de kan agera mer polisiärt. har tullare utbildning . Eftersom genomför kontroller av införsel av varor som narkotika lär en omgörning av utbildningen för att tullarna ska kunna beslagta stöldgods inte behövas. Dock behöver den kompletteras med vissa moment. bedömer att de potentiella vinsterna för samhället som skulle uppstå om fick ett bättre gränsskydd skulle vara omfattande – färre personer som vistas illegalt i , färre illegala vapen och mindre droger som kriminella kan sälja i utanförskapsområden. Med anledning av detta vill jag yrka bifall till reservation 6 om befogenheter och verksamhet under punkt 2. 4 (S): Ända sedan den förra regeringen tog över har vi successivt skjutit till pengar till för att de ska kunna fullgöra sitt uppdrag bättre, göra fler kontroller och stoppa mer av den problematiska smuggling som vi ser i . Vi har vänt utvecklingen och skiftat fokus från skattesänkningar till rejäla tillskott både till och till polisen för att få bukt med samhällsproblem som har funnits . För tullens del handlar det främst om att skärpa kampen mot vapen och droger som förs in i landet, men det handlar självklart även om att delta i och utveckla det europeiska samarbetet och förenkla handeln med till exempel nya e-tjänster. Denna utveckling har bara börjat och kommer att behöva fortsätta. Vi kommer inte att vara nöjda förrän vi har rimlig kontroll över vad som kommer in i landet och det är så enkelt som det kan vara att handla med andra länder. Att tillföra ytterligare uppgifter och befogenheter till en redan ansträngd myndighet innan detta är på plats är inte särskilt smart. granskning visar att vi är på väg åt rätt håll. Men man pekar också ut vissa förbättringsområden, framför allt inom kunskapsinhämtning och sammanställning för att värdera olika insatser samt uppbyggnaden av nya system som tar lite . Mycket är som sagt på gång. En utredning av postspärrar har redan gjorts för att utöka möjligheterna att stoppa gods även i kurirflödet. Den bereds nu av regeringen. Frågan om myndighetsgemensamma insatser och möjligheter att utbyta information och samarbeta mer är ständigt aktuella frågor som det arbetas med. Flera motioner behandlar utförsel av stöldgods samt utökningar och breddningar av verksamhet. Självklart är det ett problem att människors egendom stjäls runt om i . Varje insmugglad vara, oavsett om det är droger, vapen eller annat olagligt som kommer in i landet, är ett stort problem. Men överlag är verksamhet på väg i en god riktning. Fler tjänstemän utbildas och kommer in i verksamheten. Även materiellt stärks myndigheten med både utrustning och möjligheter att utöka verksamheten till fler platser och med nya metoder vid behov. Det är ändå viktigt att i denna kammare poängtera att mycket av det som det motioneras om är frågor som myndigheten själv råder över. Hur det ska skötas och vad som ska användas vid varje givet tillfälle är inte någonting som vi behöver detaljstyra härifrån. De stöldligor som vi känner till agerar snabbt och för ut stöldgods ur landet innan polisen hinner reagera. Ofta är stöldgodset troligen ute ur landet redan när stölden upptäcks. För att lösa denna problematik har regeringen redan gett polisen, tullen och i uppdrag att se över vad som behöver göras och hur de bättre gemensamt kan få bukt med problemen. Dessa tre myndigheter har olika ansvarsområden, och stöldgods är framför allt en polisiär fråga. Hur vi ska hantera detta mellan myndigheterna måste de kunna få lämna förslag om innan vi går fram med några beslut i denna kammare. Vi är alla överens om målet att stoppa stöldligornas verksamhet och säkra stöldgodset för att det ska komma tillbaka till ägaren. Det råder nog inget tvivel om det. Om det ska vara fler tulltjänstemän som granskar utförseln, fler poliser i landet eller vid gränserna för att jaga misstänkta och större möjligheter för att övervaka trafiken på sjön eller en kombination av detta är än så länge en öppen fråga. Tendensen i debatten har varit att bara titta på och peka ut denna myndighet som ansvarig för allt som korsar gränserna. Så enkelt är det inte. Det är rätt dumt att göra det, även om det självklart är den lättaste kopplingen att peka på gränsen och den myndighet som arbetar där. är enkelt såklart bra, men den enklaste debattinlagan är inte alltid det enklaste sättet att uppnå de faktiska målen. Detta arbete måste göras med försiktighet och noggrant övervägande, inte som en ryggmärgsreflex med bara en sak för ögonen. När vi genomför åtgärder tenderar ligorna nämligen att byta vägar ut ur eller in i landet, och vi behöver vara flexibla i hur vi bemöter det. Dessutom har förändringar och utökningar av myndigheters befogenheter och ansvar stor påverkan på hela verksamheten. Vi har hört här hur dåligt med resurser både polis och tullverk har, och det stämmer. Det är därför vi har tillfört resurser så att fler kan utbildas och anställas. Men att urvattna myndigheterna innan man har tillräckligt med personal på plats känns väl inte riktigt som en bra lösning för att få bukt med några som helst problem. Det uppdrag som har getts myndigheterna ska dessutom redovisas . Därefter kommer vi att ha en bättre bild av hur de vill lösa problemen och hur vi kan vara behjälpliga där, alltså om det är resurser som behöver flyttas eller skjutas till, om det behövs nya befogenheter eller om det är nya lagrum som ska skapas. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 5 (M) replik: Jag säger bara: Äntligen har faktiskt fått ökade resurser! Vi fick ju kämpa ganska länge; det satt långt inne för regeringen att inse vilken katastrof vi har vid våra gränser. säger i sitt anförande att det inte är ansvarsfullt att ge personal ytterligare befogenheter. Han säger att det är ett stort problem att stöldgods lämnar vårt land, och i samma andetag säger han att vi inte kan eller vill göra någonting åt det. Ni säger att myndigheterna måste bestämma själva, , men något som myndigheterna inte rår över är vilka befogenheter de har. Det har vi här i riksdag möjlighet att ändra på, och vad jag kan se efter att ha tittat på reservationerna och debattartiklar finns det en bred majoritet för att ge just befogenheten att ta hand om både stöldgods och personer vid gränsen. Därför måste jag ändå ställa en fråga till . Här har regeringen äntligen ett förslag som det finns majoritet för i riksdag och som skulle göra att brottsoffer i vårt land fick tillbaka sina saker. Brott skulle kunna utredas. Varför denna senfärdighet när det gäller något som svenska folket vill ha, som vill ha och som det finns majoritet för? Vad är problemet, ? 6 (S) replik: Det stämmer att det tog för regeringen att inse att det krävdes mer resurser. Det tog ända till att vi faktiskt bytte färg på regeringen innan den förstod detta faktum, och då började också pengarna trilla in. Vi slutade sänka skatter och tillförde i stället resurser till myndigheterna. Det gäller naturligtvis inte bara , utan även polisen har betydligt mer resurser – och mer är på väg. Som jag sa tidigare: Resultatet av det myndighetsgemensamma uppdraget att diskutera fram och tillsammans lösa hur dessa frågor ska hanteras framöver ska levereras . Då kommer vi att ha ett bättre underlag än det vi har . Nog kan man skapa gemensamma majoriteter i den här kammaren, men har man inget underlag att gå på vet man heller inte vad resultaten kommer att bli. Vi kommer att ha det på plats snart, och därefter kommer vi att börja jobba. får polisen mer resurser för att hantera stöldligorna och sköta sitt uppdrag.