prot · H80932 · 2020-11-10 00:00:00 — finns det inte något behandlingsprogram för dem som har begått hedersrelaterade brott. Det är någonting som vi verkligen måste införa inom svensk kriminalvård. 64 (KD): Jag tackar för en bitvis spänstig debatt. Jag vill också tacka som tog initiativ till denna debatt. När vi talar om kriminalvården behöver vi se den som en oumbärlig del av hela rättsväsendet. Som jag sa i mitt första inlägg i debatten hänger rättsväsendet verkligen ihop. Statskontoret konstaterar i rapporten över flödet i brottmålsprocessen att inom få politikområden är statliga myndigheter så beroende av varandra som inom rättskedjan. avsätter mer än regeringen till hela rättsväsendet . Vi har i denna debatt kunnat konstatera att justitieministern har varit mycket intresserad av att peka på en satsning som han menar var underfinansierad i kriminalvården i M–KD-budgeten 2018, trots att det alltså var mer än i regeringens budget. Man kan förstå varför justitieministern är så intresserad med tanke på att om man granskar regeringens budget – där det var ett rekordstort utrymme på – underfinansierar regeringen och januaripartierna , och domstolar. Jag kan förstå att justitieministern är intresserad av att hitta där han menar att budgeten var underfinansierad, trots att det var mer pengar i den budget som KD och M lade fram än i den som regeringen lade fram. Särskild debatt om kriminalvårdens stabsläge och kapacitet Jag menar att regeringen brister när det gäller att se hela rättsväsendet. Att man inte kunde skaka fram förrän det blev ett massivt tryck från åklagarna är ingenting annat än en skandal. har fortfarande inte fått de som de har krävt, och domstolar är fortfarande underfinansierade. Detta är tre goda exempel på hur illa regeringen sköter rättsväsendet. 65 (L): Det är mycket siffror, och jag ska släppa dem lite grann. Men jag vill ändå upprepa att det för Liberalerna är centralt att vi tillskjuter till rättsväsendet, varav till kriminalvården. Detta är för att det behövs fler platser. Det behöver blandas mer cement. Nya anstalter måste byggas. De ska fyllas med ett bra innehåll. Men huvudtanken med denna debatt är ändå att vi ska se vad vi vill uppnå. Då är det bättre säkerhet. Då talar jag om medarbetarnas säkerhet, och jag talar om de intagnas säkerhet. Det är som i den gamla KSMB-låten , att när man låser upp och låser igen är det ganska obehagligt. Tänk om jag skulle bli inlåst med justitieminister och sedan släppas ut och inte ha tillgång till väldigt bra arbete, väldigt bra behandling och väldigt bra utbildning. Det är en ganska omfattande inskränkning. Vi ska vara medvetna om att tiden på anstalter är ganska allvarlig. Som jag sa handlar det om innehållet. var det ökad tid för arbete, behandling och utbildning. har detta blivit sämre. Det innebär att människor kommer ut sämre. De är inte bättre när de lämnar anstalten. Det handlar alltså om säkerheten och innehållet men också om respekten för brottsoffer. Denna enormt växande soningskö innebär att människor som är dömda och väntar på att tjäna av sitt straff begår nya brott. Det är ju hål i huvudet. Det är som att man vill ha mer brottslighet. Dessa människor ska snabbt in och avtjäna sina straff och komma ut bättre. Det handlar också om polisens effektivitet – de har tillräckligt att göra utan att behöva åka runt och plocka in samma personer gång på gång – och att man kanske får dessa personer fällda. Då konsumeras så att säga det nya brottet i det gamla straffet. Tack för en bra debatt. Jag ser fram emot den långsiktiga planen från regeringen. 66 (MP): Avslutningsvis skulle jag vilja lyfta blicken lite. I dagens debatt om kapacitetsbristen i kriminalvården skulle jag vilja prata om hur vi bygger ett samhälle där färre människor över huvud taget behöver låsas in på häkten och anstalter. Det brottsförebyggande arbetet har fått alldeles för lite utrymme i den svenska kriminaldebatten. Vi talar om skärpta straff, och högern vill fördubbla straff även när det inte är effektivt. Man vill sänka skatten och skära ned på skolan. Det här är i vart fall inte ett recept på hur vi löser kriminalvårdens kapacitetsbrist, utan det är ett recept som gör att ännu fler unga riskerar att dras in i kriminalitet, att få en kriminell identitet och att bli kvar länge i brottslighet. De som drabbas ytterst är de brottsoffer som dessa människor kommer att möta under sin kriminella bana. Särskild debatt om kriminalvårdens stabsläge och kapacitet Jag tror att svensk kriminalpolitisk debatt skulle må bra av att se till helheten i samhället. Inte minst skulle många människor slippa ett stort lidande om vi fokuserade insatserna där de gör mest nytta för att så få som möjligt ska utsättas för brott. 67 (M) replik: Jag tror att vi alla är ense om att en bra politik är en som förebygger brott och att det bästa brottet är det som aldrig begås. Likväl är det ett tråkigt konstaterande att många människor faktiskt begår brott. Jag är lite osäker på inställning i frågan, men jag som moderat menar att man har ett eget ansvar för det. Man kan inte alltid skylla sina tillkortakommanden och att man skapar brottsoffer på någon annan eller på samhället, utan man har ett eget ansvar. Här är det jätteviktigt, tycker i alla fall jag, att rättsstaten står stark. Det är ju faktiskt så att om den inte gör det förlorar många människor på det, framför allt de som blir utsatta för ett brott – de som blir kränkta, får någonting stulet eller får en känsla av att fara illa. Jag kan konstatera att regering lägger minst pengar i hela denna kammare på rättsväsendet. Hur rimmar egentligen detta med det vi har talat om, det vill säga att förhindra brott? 68 (MP) replik: Jag instämmer såklart i det som säger om att folk har ett eget ansvar, vilket han undrar om vi också tycker. Naturligtvis har de det. Men det vi som politiker kan påverka är ju vilka förutsättningar barn växer upp under. Vi har 8–10-åringar som rekryteras in i kriminalitet. Detta är barn som borde gå i skolan och drömma om – vad vet jag – fotbollsstjärnor och popidoler men som i stället ser upp till knarkhandlare. Det som samhället kan göra, och det som vi kan påverka, är det jag vill debattera här . Om vi sviker dessa barn och inte satsar tillräckligt på deras utbildning och livschanser kommer fler människor att utsättas för brott. 69 (M) replik: Jag tror att vi är överens brett i denna kammare om att alla barn ska få bra uppväxtvillkor. Man kan möjligtvis tycka att det blir en ganska avskalad rättspolitik om rättspolitikens enda uppgift är att ge sig in i ett socialt projekt och om rättsstaten aldrig ska synas för den grupp som faktiskt begår brott. Det känner jag mig som moderat väldigt skeptisk till; jag tror att många brottsoffer skulle fara väldigt illa med den oerhört snäva och något märkliga fokuseringen. kan jag konstatera att den här regeringen på område efter område har misslyckats med det som beskriver. Skjutningarna, sprängningarna och gängkriminaliteten har ökat, men antalet poliser i yttre tjänst har minskat. Antalet platser i kriminalvården har också minskat . Är denna inställning från – att rättspolitiken egentligen handlar om en massa andra saker än själva rättspolitiken – förklaringen till de många misslyckandena? Man ska komma ihåg att faktiskt är ett regeringsparti. 70 (MP) replik: Särskild debatt om kriminalvårdens stabsläge och kapacitet Jag kan inte undvika att undra om har selektiv hörsel. När jag talar om skärpta straff för vapenbrott verkar tänka på annat; han hör bara när vi talar om det långsiktiga brottsförebyggande arbetet. Kanske beror det på att detta sticker ut så mycket i en kriminaldebatt som präglas av populistiska förslag om alltifrån att fördubbla straffen, trots att det är ineffektivt, till att bygga fängelser i skurkstater. Jag tror att även kriminalpolitik skulle må bra av det perspektivet. Vill vi ha ett samhälle som hänger ihop måste vi se till alla delar, från att göra polisens brottsbekämpande effektivt till att se till att vi har ett bra återfallsförebyggande arbete i kriminalvården och att nyrekryteringen av barn till kriminella gäng får ett stopp. 71 (SD) replik: Jag är lite intresserad av utbyggnadstakten när det gäller våra anstalter och häkten i , som av allt fler nu bedöms vara otillräcklig. Den situation som vi har , med överbeläggningar som riskerar arbetet och innehållet på anstalter samt utbildning och möjligheter för att personer inte ska återfalla i brott och där personalens säkerhet inom kriminalvården äventyras, är av regeringen planerad att bestå . Min uppriktiga fråga är: Behöver inte mer göras för att underlätta situationen inne på anstalterna för de intagna, för personalen och för samhället i stort? Är regeringen nöjd – och jag vill ha svar från regeringen genom – med den utbyggnadstakt man har och med att man inte lyckas utvisa personer eller få personers straff att verkställas i deras egna hemländer i större utsträckning? Ska det verkligen se ut så här ? Det är min uppriktiga fråga. 72 (MP) replik: Det görs stora satsningar i kriminalvården. Justitieministern räknade upp några av de utbyggnadsplaner som är på gång. , som ett av regeringspartierna, vill se ytterligare insatser för att vi inte ska ha överbeläggning som riskerar säkerheten och kvaliteten i det återfallsförebyggande arbetet i kriminalvården. En av de åtgärder som vi tror skulle kunna underlätta det här redan på ganska kort sikt är om kriminalvården fick bättre möjligheter att fatta beslut om verkställighet med fotboja och intensivövervakning i vissa fall. Det är en åtgärd som tar mindre tid att få på plats än vad det tar att bygga ytterligare anstalter, vilket behövs, både fängelser och häkten. 73 (SD) replik: Alla de satsningar som har räknats upp av justitieministern och som har presenterats av regeringen innebär de facto att läget på våra anstalter kommer att vara ansträngt . Om några ytterligare åtgärder ska presenteras ska – hör och häpna – fler fångar som ska sitta i fängelse släppas ut i frihet igen. Fler brottsoffer ska få se sina förövare fria på gatan på grund av att regeringens politik är bristfällig. Det måste finnas bättre lösningar för att komma åt den problematik vi har med överbeläggning på våra anstalter. Särskild debatt om kriminalvårdens stabsläge och kapacitet En sak är att en tredjedel av dem som skrivs in på våra anstalter är utländska medborgare. Här måste regeringen växla upp. Det är alltså en tredjedel av dem som skrivs in på våra anstalter som är utländska medborgare. Vi har avtal inom som garanterar att alla de domar som fastställs för utländska EU-medborgare i ska verkställas i deras egna länder. Ändå är arbetet bristfälligt. Vill att fler utlänningar ska avtjäna straff i sina egna hemländer? 74 (MP) replik: I de fall det, av olika skäl, är möjligt att göra på det sättet är det naturligtvis positivt ifall de överförs. Men i verkligheten går det . Vissa av de personerna har inga utvisningsbeslut utan har faktiskt uppehållstillstånd i . Vissa av personerna kan inte utvisas på grund av undermåliga förhållanden i hemländerna, som risk för tortyr eller dödsstraff. vill rikta biståndsarbetet mot att motverka skurkregimer och icke-demokratiska metoder och vill se till att mänskliga rättigheter respekteras i hela världen, till skillnad från andra partier som hellre vill lägga biståndspengar på att bygga fängelseplatser. 75 Justitie- och migrationsminister (S): Jag ska bara tacka för en bra debatt. Svensk kriminalvård är i en snabb expansionsfas. Man har mer pengar än man haft . Vi tänker också skjuta till ytterligare 2 ½ miljard de kommande tre åren. Det finns också en plan för en utbyggnad av 2 000 platser. Om det behöver revideras kommer vi naturligtvis att göra det. Vi kommer också att arbeta aktivt med den fråga som kom upp sist, det vill säga överföring av straffverkställighet till andra länder. Antalet verkställigheter i andra länder har ökat bara . Det kommer vi att fortsätta att driva på för. Till dem som jobbar i svensk kriminalvård vill jag säga att de gör ett fantastiskt bra jobb. Det gäller nu att se till att vi satsar på både kvalitet och kvantitet. När vi nu gör den stora utbyggnaden ska det inte gå ut över vårdinnehållet och kvaliteten i svensk kriminalvård. Det vill jag inte se. Alla som jobbar i kriminalvården ska veta att vi kommer att fortsätta att satsa på båda delar, på både kvalitet och kvantitet. Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Meddelande om statsministerns frågestund Särskild debatt om kriminalvårdens stabsläge och kapacitet Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister . § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:110 Interpellation 2020/21:110 Restriktiva åtgärder mot av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor samt tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:113 Interpellation 2020/21:113 Ett tillräckligt befolkningsskydd av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:KU2 Behandlingen av skrivelser 2020/21:KU6 Förskottsbetalning i vissa ärenden om utlämnande av allmän handling 2020/21:KU7 Höjd åldersgräns för uttag av ålderspension 2020/21:KU9 Tystnadsplikt vid utkontraktering av teknisk bearbetning eller lagring av uppgifter 2020/21:FiU13 Anpassade tillståndskrav för tjänstepensionskassor 2020/21:NU5 Kapacitetsbrist i elnäten 2020/21:NU6 Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019 2020/21:NU7 om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram 2020/21:SfU6 om återvändandeverksamheten 2020/21:SfU5 Kompletterande bestämmelser till utträdesavtalet mellan och EU i fråga om medborgarnas rättigheter 2020/21:SfU7 Behandling av känsliga personuppgifter i testverksamhet enligt utlänningsdatalagen 2020/21:SfU8 Direktåtkomst för § 6 Svar på interpellation 2020/21:72 om stöd till näringslivet 76 Statsrådet (S): har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att i den uppkomna situationen ja näringslivet och tillväxten i . Interpellationen har överlämnats till mig. tar upp problemen med höga elpriser och brist på nätkapacitet i . Låt mig först understryka att svensk industri betalar de lägsta elpriserna i hela Europeiska unionen. Elpriserna i var visserligen höga under några fåtal timmar denna sommar, men sett över perioden har elpriserna i varit de lägsta och de näst lägsta då delades in i elområden. När det gäller nätkapacitet i presenterade regeringen tillsammans med energibranschen ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Med initiativet säkrades tillräcklig eleffekt i . har tyvärr bland annat valt att inte stödja initiativet om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet, vilket gör situationen osäker och hotar elförsörjning. Jag hoppas att nu tar sitt ansvar i denna viktiga fråga så att näringslivet och sysselsättningen i inte drabbas. Vid sidan av initiativet uppdrog regeringen åt att återkomma med förslag på åtgärder mot brist på nätkapacitet. Vi går igenom förslagen, och regeringen avser att återkomma med åtgärder. Slutligen vill jag passa på att nämna att genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , jämfört med . Projektet har tyvärr kantats av förseningar men kommer att förbättra situationen i . räknar med att ta den nya kabeln i drift . 77 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret, som då ersätter näringsminister svar. De låga priserna används som referenspunkt. Men det fanns tillfällen då kostnaderna var helt oacceptabla. Man skulle kunna jämföra med drivmedel till en bil. Det skulle hamna på kanske per liter. Kostnaderna var elva gånger så höga som i norra . Det fanns också ett läge då det var riktig kris. Jag tittade på fredagens elspotpriser. I var de 2,29 och . I var de och . I var de 3,27 och . I var samma pris och . Det innebär att har priser på och att har priser på . I betalar man alltså tio gånger mer. Om vi avrundar betalar man ungefär sju gånger mer än i . För att använda statsrådets egen retorik har väl prisskillnaden aldrig förr varit så stor i , vilket jag vill understryka. Vad tänker energiministern om det händer igen, och om det i ett redan oerhört ansträngt läge blir längre tidsaspekter där det här blir fasta priser? Jag skulle vilja påstå att är utsatt för en dubbelstöt. Till att börja med ligger kostnaderna för företag och konsumenter, nu i milda november, tio gånger högre än i de norra delarna av landet. Problemet med kapacitetsbrist leder också till att de skånska företagen inte kan utveckla sina verksamheter. Jag upplever energiministerns svar som att läget kanske inte tas riktigt på allvar. Det hänvisas till att vi har det väl ställt i vårt land beträffande elen. Om det är inställningen till situationen i bör det tydligt framgå från regeringen att man tycker att det här inte är särskilt farligt och att det inte är några bekymmer för konsumenter och företag som vill etablera sig i den delen av landet. Det jag får till mig är att den södra delen av landet nu inte kan ta emot mer industri och basnäring. Vi klarar inte den som finns. kan vara ett exempel. behöver och måste ha löfte om elleverans för att kunna utvecklas. Det är ett företag som är världsledande och som på sin marknad arbetar med tekniker som gör deras framställning mycket mer hållbar än någon annans. var på tapeten. Då kunde man inte koka kaffe om inte det ena företaget tog ut kontakten när det andra skulle sätta in den. kommun står med förfrågningar, men på grund av att redan etablerade företag använder ström och kommunen inte kan ge mer effekt får andra företag till svar att det inte går att etablera sig i kommunen. I så fall måste ett energibolag sätta upp en ny station, och kostnaden för det skulle hamna på 50 miljarder. Det kan inte vara så det ska se ut . Etablering av företag kan och ska inte få ske i bara vissa regioner. Vi kan jämföra med . De har också väldigt goda projekt på gång. De har initiativförmåga och innovation, till exempel stål utan kol. De kommer att äta upp energi och själva använda sin energi. Det är i alla fall den tydliga signalen de sänder. Jag vill inte att vi hamnar där. Jag vill att alla möjligheter ska finnas i det här landet. Alla företag, stora som små, måste kunna rusta sig väl och bidra till tillväxt och välfärd framöver. 78 Statsrådet (S): Låt mig slå fast några grundläggande saker. När införde elprisområden hade en moderatledd regering. Ett beslut från tvingade fram elprisområden i , och det genomfördes av den moderatledda regeringen. Tanken med elprisområden är att man med marknadsmässiga incitament ska öka elproduktionen i de områden där det finns lägre elproduktion än vad marknaden eftersträvar med prisincitament som grund. Om har ändrat uppfattning sedan man införde elprisområden är de välkomna att berätta det för kammaren och även hur man skulle kunna undgå den dom i som gjorde att den moderatledda regeringen var tvungen att införa elprisområden. Låt mig även slå fast att sedan regeringen och energibranschen presenterade det gemensamma initiativet finns det ingen som på grund av kapacitetsbrist har nekats anslutning av ökad effekt i . Detta har jag tillsammans med Handelskammaren i och de regionala elnätsleverantörerna konstaterat. Däremot finns det ett antal andra problem, precis som ger uttryck för. Det gäller till exempel ett företag, som hon också nämner, som är i konflikt med nätägaren om vem som ska betala för den elledning som krävs. Det är helt naturligt att man kan ha en konflikt om någonting sådant, men det har ingenting med kapaciteten att göra. Vidare tas en kommun upp där frågan gäller om man ska göra en så kraftig expansion av elen att det krävs en ny transformatorstation. Jag tror för övrigt att det handlar om 50 miljoner och inte 50 miljarder. Annars skulle det bli en väldigt dyr station. Där ligger ellagen till grund. Den som behöver ett så pass kraftigt ökat uttag att en sådan investering behöver göras ska också stå för en stor del av den investeringen. Alternativet, , tror jag inte att hävdar, nämligen att alla andra elkonsumenter ska stå för den investering som bara en elkonsument behöver. Det är förvisso en mer socialistisk ordning, men det är inte den ordning som är fastslagen i lag i . Jag tror faktiskt att vi är överens om den ordning som ska gälla framöver. Det gemensamma initiativet är intressant. Det räddade kvar kraftvärme i . Det garanterade eleffekt i . Det gav expansionsmöjligheter för skånskt näringsliv. Men när detta initiativ förelades kammaren röstade emot det. Om är så oroliga för en påstådd kapacitetsbrist i kan man fråga sig varför de röstade emot det initiativ som skulle garantera just den effekt och kapacitet som de själva eftersträvar. 79 (M): Statsrådet har visserligen redan rättat mig, men även jag ska förstås säga att det såklart handlade om miljoner och inte miljarder så att vi är på rätt spår här. Låt mig börja med den sista delen, som handlade om vad har sagt och hur har agerat. Man får väl ändå beskriva situationen. Någon lägger fram förslag som inte innehåller uppföljning och som kan förbättras betydligt så att man får ett genomförande som på riktigt får effekt. När sex av åtta partier säger att de vill att det hela görs om eller att man ska titta på en viss sak är det klart att detta är viktigt. Det är det här vi är ute efter, det vill säga en förändring på riktigt. Så fort ett sådant skriftligt förslag med olika punkter läggs på bordet kommer vi inte att ställa oss bakom någonting annat än det som framöver ger effekt. Vad gäller elområden har väl alla regeringar sina fördelar och nackdelar när de fattar beslut. Vissa hade man kunnat förbättra ytterligare, och i vissa situationer gör man det man måste på grund av viten och annat. Det är ändå detta hände. Man hade kanske önskat att regeringen hade kunnat ta tag i att något hade skett därefter. Jag återgår till de skånska företagen. De anställer tillsammans mer än 380 000 personer. Ju fler de blir, desto bättre är det för välfärden och landets tillväxt. Varje ny anställd bidrar i snitt med skatt till landet. Vi vill ju ha folk i arbete även efter covid-19. Det här ger ett antal tjänster inom förskola och sjukvård. är en region med högre arbetslöshet än övriga landet. Antalet arbetslösa har precis som på andra ställen ökat kraftigt . som tillsammans med de skånska kommunerna kämpar för att fler människor ska ha ett arbete att gå till konstaterar i en rapport att uppemot 19 000 färre personer kan vara sysselsatta i – detta som en konsekvens av elbilden. Det är det här som är cloun i frågan och det som är angeläget: Hur tar vi oss framåt nu? backar in när vi 2020 inte har elkapacitet. Vi ska ju vara ett land som ligger i framkant i både och världen. Vi måste både få företag att växa i hela landet och få företag även i vårt land att framöver vilja etablera sig internationellt. Vi har ju bestämt att ska vara ett land som talar om fossilfrihet; i varje fall talar jag om det fossilfria. Andra talar kanske bara om hållbarhet. Jag hoppas att det handlar om det fossilfria, för det är en viktig och oerhört angelägen fråga. Vi talar om digitalisering, automatisering och robotisering i stora delar av näringslivet. Vi talar också om elektrifiering av transportsystemet. Det är detta som är lösningen framöver. Det är det här vi har sagt att vi ska göra. som vi sitter fast ska vi förändra vår omvärld. Om vi står på minus på elsidan och förbrukar mer – och kommer att förbruka ännu mer, enligt vad Iva säger – kommer det ändå att bli 50–mer. Det gäller därför att vi tar höjd för detta och kommer i kapp så att vi kommer före och kan vara ett land där det finns trygg försörjning av el framöver.