prot · H70988 · 2020-03-18 00:00:00 — Jag tror inte att vi ska hasta på saker och ting eftersom det inte kommer att göra att vi fattar vettiga beslut. Låt den gång som gäller löpa. När det gäller miljöambitionerna råder inget tvivel om att regeringens ambitioner – Socialdemokraternas och mina – är viktiga. De är en av de största utmaningarna vi står inför. Inte minst visar den globala rörelsen mot klimatförändringarna tydligt att den berör många människor. Det är ett ansvar vi har som lagstiftare och som människor att göra vad vi kan för att förhindra detta. Jag blir lite bekymrad när lyfter upp cykelinfrastrukturen som en av de primära delarna. är det inte staten som primärt står för cykelinvesteringarna, utan det är kommuner och regioner som har det ansvaret. Staten ska ge förutsättningar för att göra bra investeringar, och det ska finnas en lagstiftning som gör att de fungerar. Men det är inte primärt vår roll att lägga investeringarna i regionerna eller i kommunerna så att den regionala cykelpendlingen ska fungera, utan de måste ligga på kommunerna eftersom det är i huvudsak de som står för infrastrukturen. Jag tror inte att det fungerar att vi lägger cykelvägar utefter motorlederna, det underlättar inte cyklingen, utan det är andra åtgärder som måste till. 46 (V) replik: Det finns pengar till cykelinfrastruktur i den nationella planen. Det är en cykelpott på . Sedan finns i regionala planer ungefär 5 miljarder till utbyggd cykelinfrastruktur. Det blir summa summarum . Det är fråga om av de totala som ska läggas på utbyggd infrastruktur . Det förslår inte riktigt, anser vi i . Jag fick inget konkret svar från vad gäller revideringen av infrastrukturplanen. Kommer man med den revideringen att utgå från våra klimatmål, inte från prognoser om ökad vägtrafik, precis som har föreslagit? Jag skulle vilja ställa ännu en fråga till . Anser Socialdemokraterna att det är möjligt att nå våra klimatmål med utbyggnaden av Tvärförbindelse , som kommer att leda till ökad vägtrafik? bedömning är att motorvägen strider mot våra klimatmål. Då kanske man ska undersöka om det finns andra lösningar att möta godstransporter till och från Norviks hamn, till exempel med utbyggd järnvägskapacitet, dubbelspår hela vägen till Norviks hamn eller inlandssjöfart. Det är precis de tankarna man hade när man började planera hamnen men som regeringen tyvärr inte har lagt in i den nationella investeringsplanen. Kan vi nå våra klimatmål, , med hjälp av Tvärförbindelse – den nya stora motorvägen? 47 (S) replik: känner mycket väl till att förarbetena för den kommande investeringsplanen inte är klara. Därför kan jag inte stå här och lova vad den kommer att innehålla eller på exakt vilket sätt den kommer att formuleras. Vi får helt enkelt vänta och se. När den väl kommer ska vi ta debatten då. Det kan jag tycka är rimligt. Norviks hamn är en klimatsatsning av rang från regionens sida. Huvudkonkurrenten till Norviks hamn är hamn. Jag skulle vilja säga att det är mycket bra att vi i stället för att frakta det mesta av godset som ska till och dess omnejd med bil till , så går det med lastbil direkt hela vägen upp till Norvik. Det är en klimatsatsning av rang. Att man ännu inte har lyckats klara den rundade infrastruktur som krävs är ett bekymmer. Men att tro att allt ska fraktas på järnväg är inte möjligt. Man skulle kunna skicka godset till en annan kombiterminal, men godset som anländer till Norvik ska inte till ett ställe utan det ska spridas över hela regionen. Det finns inte järnväg som går till varje kvarter eller varje industri, utan mycket av godset som kommer via containerhamnen kommer såklart att behöva gå över hela regionen. Det är inte görligt att tro att ytterligare en järnväg dit skulle lösa alla problem. Visst önskar jag, precis som , att så mycket som möjligt ska gå via järnväg. Men om det bara betyder längre och mer komplicerade transporter är det inte en bra idé. 48 (SD) replik: Jag har två frågor till ledamoten . har vi sett en varselvåg inom järnvägsbranschen – detta under socialdemokratiskt styre. av alla järnvägstekniker har varslats om uppsägning. Det gäller framför allt de små entreprenörerna, men även den stora draken Infranord har varslat 51 personer om uppsägning. Jag har arbetat i järnvägssektorn, och det gör mig ont. Jag förstår att detta blir ett problem när vi framgent ska ta upp stora satsningar på vår järnväg. har jag tidigare i talarstolen redogjort för, och vi har sett, hur organisation har svällt . Är Socialdemokraterna villiga att vidta åtgärder, likt , att minska organisation för att frigöra mer resurser till fler arbetare i spåret? Min andra fråga gäller granskning av upphandlingen av drift och underhåll av statliga vägar. Vi ser att kontrakten har sprungit i väg i kostnad, och vi ser stora kostnadsavvikelser. Svaret från regeringen var taffligt – man hade i princip inga konkreta åtgärder alls. Min andra fråga är därför vilka konkreta åtgärder Socialdemokraterna avser att vidta för att minska kostnadsavvikelserna för kontrakt och för drift och underhåll av statliga vägar. 49 (S) replik: Tack så jättemycket, , för viktiga frågor! Det är klart att vi också har varit bekymrade. Jag tror att alla vi som följer transportpolitiken och särskilt vi som sitter i trafikutskottet har varit bekymrade över just detta. Detta hänger ihop med att vi i den investeringsplan som ligger har ökat underhållsinvesteringarna till järnvägen . Det har såklart bidragit till att man satt igång massor av arbete. Sedan har olika budgettekniska regler gjort att man dragit igång lite för mycket på ena sidan av jämfört med den andra. Det är ett jättebekymmer. Jag vet att Infrastrukturdepartementet är väl insatt i denna problematik. Jag vet också att samtal har förts med . Utöver det kan inte jag ge några konkreta besked här. Men finns resurser avsatta för järnvägsunderhållet. Detta är ett praktiskt problem som behöver lösas, och jag är tacksam för att de företag som varit inblandade och tvingats varsla också har gjort politiken medveten om de problem som vi står inför. Jag tror verkligen inget annat än att vi kommer att lösa dem. 50 (SD) replik: Det är bra att ni är bekymrade, men man kommer inte särskilt långt med ett bekymmer om man inte vidtar några åtgärder. Krisen som järnvägsbranschen står inför hade faktiskt kunnat lösas om ni som regeringsparti hade valt att öka anslagskrediten för . Jag undrar på vilka grunder ni valde att inte göra detta. Min direkta fråga var om ni är villiga att vidta åtgärder för att minska kostnaderna för administration, så som har gjort, och därmed överföra mer resurser till arbetare i spåret. Frågan om kostnadsavvikelserna för kontrakt gällande det statliga vägnätet och drift och underhåll fick jag heller inget svar på. Jag hoppas att ledamoten kan leverera ett svar på detta . 51 (S) replik: Jag vill bara upplysa riksdagsledamoten om att även jag är en vanlig riksdagsledamot. Jag är inte helt insatt i regeringsarbetet eller det myndigheterna gör på daglig basis. ställer frågor här som snarare borde riktas till Infrastrukturdepartementet och infrastrukturministern. Jag antar att ledamoten är väl medveten om det och att han försöker sätta mig i en svår situation genom att ställa frågor som jag inte kan svara på. Jag tycker inte att det är riktigt okej. Jag vet att regeringen gör vad den kan för att motverka den här typen av problem. Det vet också riksdagsledamoten . Med det sagt tror jag att det i den dialog som vi för med Infrastrukturdepartementet just nu är helt andra frågor som ligger i fokus. Det handlar om att se till att människor har mat på bordet, att transporterna fungerar och kan köra över stängda landsgränser och så vidare. Vi har helt andra bekymmer just , och jag tror att vi behöver hålla huvudet kallt och ha fullt fokus på dem – kanske månaderna. Det hoppas jag att vi kan vara överens om. 52 (KD) replik: lyfte i sitt anförande upp den mycket viktiga nationella infrastrukturplanen. Det var då jag begärde ordet. Alla i känner säkert inte till det, men infrastrukturplanen är en tolvårig planering som ska utvärderas och omvärderas och planeras för nästa . Det är ett viktigt styrdokument för myndigheter, regioner och kommuner och för oss i , vilket gör att vi när det gäller infrastruktur har en långsiktig planering som försöker få oss i att gå i samma riktning. För egen del har jag ställt frågor till ministern om just infrastrukturplanen. Jag blev därför glad när lyfte upp den frågan. Enligt den nuvarande planeringen är det helt korrekt som sagts tidigare i debatten att 2022 borde planen komma till kammaren för omvärdering inför nästa . Det är bara ett litet problem, och det är att både myndigheter och regioner och andra signalerar att man inte får frågor som gör att man kan ta fram underlag, och om det inte tas fram några underlag är det svårt för regeringen att leverera något till kammaren. När jag frågat om detta har jag fått beskedet att det bereds i . Jag har respekt för att en enskild ledamot inte kan svara på vad som sker i , men jag undrar om ledamoten delar den oro som jag och många med mig har över att det verkar som att planen inte kommer att komma till stånd till 2022. Åtminstone vi upplever, när vi lyssnar på myndigheter och regioner, att det sker en fördröjning av detta, och det är djupt bekymmersamt. 53 (S) replik: tar upp en viktig och angelägen fråga. Låt mig bara vara tydlig och rätta ledamoten något: Infrastrukturplanen beslutas inte av riksdag – på gott och ont. Som riksdagsledamot kanske man säger ont, men för att det ska fungera praktiskt är det kanske vettigt. Vi i behandlar en skrivelse med anledning av den infrastrukturplan som regeringen beslutar om. Vad vi däremot behandlar är en infrastrukturproposition som handlar om förutsättningarna och den ekonomiska ramen för den kommande infrastrukturplanen. Jag har försökt få ett konkret besked från Infrastrukturdepartementet. Med all respekt sagt har de inte prioriterat just den frågan nu i dagarna. Jag hoppas att vi i och i trafikutskottet kommer att kunna få en mer konkret tidsplan vad gäller den kommande infrastrukturplanen, för den är viktig. Den är viktig för de internationella investeringarna och jätteviktig för den länsplanering som kommer till stånd till följd av den infrastrukturplan som regeringen lägger fram, så det är mycket arbete som ska komma ut av det regeringsbeslutet. Jag har inget tydligare besked än så att ge. Jag kan bara hänvisa till de svar som fått tidigare i interpellationssvar från infrastrukturministern. 54 (KD) replik: Det är givetvis korrekt, det som ledamoten lyfter fram. Men min grundfråga var ju om man delar denna oro. Jag har den största respekt för att vi som ledamöter, oavsett om vi tillhör regeringssidan eller oppositionen, de facto inte sitter i regeringen. Det respekterar jag. Jag ställde inte frågan utifrån det perspektivet, utan jag reagerade på att ledamoten lyfte fram detta eftersom jag tycker att det är något oerhört viktigt att lyfta fram. Min oro kommer sig av att jag ställde denna fråga , både som enskild fråga och som interpellation. Jag fick då svaret att det bereds i . Att man just jobbar med andra frågor har jag den största respekt för, vilket jag lyfte fram redan i mitt anförande. Jag tycker till och med att vi i just nu är riktigt duktiga på att gå sida vid sida och stötta varandra i denna svåra situation. Men kvar står faktum att i det långsiktiga arbetet signalerar både myndigheter och regioner att man inte har fått de frågor man behöver för att kunna ta ställning. Min fråga kvarstår: Delar den oro som bland annat känner för att denna plan inte verkar komma till stånd ? Det är djupt bekymmersamt, för man kan inte planera verksamhet. Vi kan inte heller planera vårt budgetarbete om vi inte riktigt vet åt vilket håll vi ska gå. Delar ledamoten denna oro? I så fall hoppas jag att hon ligger på sina kollegor i regeringen så att detta kommer fram så fort som möjligt. 55 (S) replik: Frågan bereds som sagt på . Jag är inte särskilt orolig. Den förra infrastrukturpropositionen som behandlades i togs , alltså innan själva investeringsplanen sedermera behandlades här i . Än finns det alltså gott om tid, och jag hyser ingen oro för att regeringen inte ska leverera detta inom den tidsram som behövs för att kunna göra vettiga planeringar. 56 (MP): Till att börja med vill jag rikta ett tack till talmannen, talmanspresidiet och riksdagsstyrelsen för det sätt på vilket man hanterar den exceptionella situationen. Samhället påverkas på alla tänkbara sätt och så även arbetet i riksdag, men jag tycker att det har lämnats tydliga besked och gjorts bra avvägningar under denna svåra tid. Det är viktigt att vi som invalda ledamöter även fortsättningsvis kan bära upp förtroendet och fortsätta arbetet, även om det är på ett helt annat sätt. Jag ersätter som, liksom många andra, har milda symtom men uppmanats att stanna hemma. Hon blev tillsammans med hundratals andra temporärt invald i olika utskott nu . handlar det om trafikutskottets betänkande nr 7 om infrastruktur. Det behandlar ett stort antal motionsförslag om upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar i landet. Motionsförslagen har avstyrkts med hänvisning till rollfördelningen inom transportpolitiken, som innebär att är med och fattar beslut om ramarna för infrastrukturinvesteringar medan regeringen fastställer den nationella planen. Betänkandet behandlar också regeringens skrivelse med anledning av granskningar av drift och underhåll av statliga vägar, vilken läggs till handlingarna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I dessa tider blir samhällets sårbarhet tydlig för alla. Jag hoppas att vi när vi har hanterat denna kris tillsammans ska göra kloka avvägningar för att hantera den pågående klimatkrisen, som också smyger på oss och där vi får allt att vidta de åtgärder som krävs för att den inte ska få extremt omfattande konsekvenser för hela vår jord. Inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av utsläpp av växthusgaser, och vägtrafiken står i sin tur för av transportsektorns utsläpp. Transportsektorn behöver en kraftfull omställning om vi ska klara klimatmålen och bidra till mål om att hålla den globala uppvärmningen och allra helst . har varit drivande bakom framtagandet av klimatlagen, som innehåller mål om att inte ska ha några nettoutsläpp till atmosfären 2045. I lagen finns också ett sektorsmål om att utsläppen från inrikes transporter ska minska med till 2030 jämfört med . Det kommer därför att krävas både en elektrifiering och en övergång till mer hållbara drivmedel, men det räcker inte. Det behövs också en effektivisering av transporterna om vi ska klara målet till 2030 och inte minst om vi ska klara målet till 2045. När det gäller infrastrukturinvesteringar är vi i tydliga. Vi vill att de investeringar som görs ska riktas mot åtgärder som gör att vi kan uppnå våra klimatmål. Vi tycker att det är bra att regeringen nu har förtydligat att tillgänglighetsmålet i huvudsak ska uppnås inom ramen för hänsynsmålet, och detta kommer i enlighet med den klimatpolitiska handlingsplanen att följas upp. Slutligen, fru talman, tycker jag att det i dessa tider är särskilt viktigt att rikta tankar och styrka till alla som bär upp våra samhällen på olika sätt. På transportområdet handlar det inte minst om alla som kör sjuktransporter och alla som arbetar inom sjöfarten och inom buss‑, flyg- och, inte minst, taxinäringen. De bär upp vårt samhälle och visar hur avgörande de är, inte minst i lägen som detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU9 57 KOPPARKLINT (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 6 om regler för viss djurhållning. I känns det lite konstigt att stå här och tala om något annat än den kris som följer med covid-19. Men vi vet alla att andra frågor inte stannar upp, och det är också därför vi står här i kammare. Jag vill passa på att ge en eloge till alla de människor som arbetar inom hälso- och sjukvård, transport, polis, räddningstjänst med flera. Det finns inte ord för hur uppskattat ert arbete är. Man kan inte stänga ned allt i samhället, utan det måste fortsätta fungera så gott det går. Människors personliga engagemang handlar nu om att hjälpas åt, och det civila samhället är viktigare . Jag vet att jag ställer mig frågan: Finns det något jag kan göra för att hjälpa någon annan? Det kan vara att handla en kasse mat och hänga den på en dörr. Jag går vidare till frågan om djurskydd. Alla djur som hålls av människor omfattas av djurskyddslagstiftningen, som ska verka förebyggande. Målet är att djuren ska ha det bra och kunna bete sig naturligt. I djurskyddslagen står det också att handlingar som innebär fysiskt och psykiskt lidande för djuren är förbjudna. Att djuren ska ha det bra förutsätter tydlig och ansvarsfull lagstiftning och regelverk där skydd och förebyggande insatser regleras, men vägen dit kan variera. Vi vet att detta är ett brett område där det finns flera olika frågor som vi behöver bearbeta och förändra, nu och . krav i fråga om djurskydd tillhör världens högst ställda. Detta är vi stolta över. Det goda djurskyddet innebär att våra djur är friskare och får avsevärt mindre antibiotika jämfört med djuren i andra länder. Detta är viktigt. Överkonsumtion av antibiotika innebär en risk för att det bildas multiresistenta bakterier som kan överföras till oss människor. Det europeiska smittskyddsinstitutet bedömer att hela 25 000 dödsfall bara inom EU beror på sådana bakterier. välkomnar därför EU:s nya förordning om veterinärmedicinska läkemedel, som striktare reglerar användningen av antibiotika till djur. gäller det givetvis att samtliga länder inom unionen lever upp till minskad antibiotikaanvändning och att undantag för behandling inte blir regel, som är fallet i många medlemsstater. Ett sådant förfarande bidrar inte bara till antibiotikaresistensen utan snedvrider dessutom konkurrensen i unionen. Därför är det viktigt att lagen följs upp och utvärderas systematiskt. Detta är en fråga som påverkar oss här i och som det är viktigt att regeringen driver i EU. Jag skulle också vilja nämna något kring forskning med djurfria metoder, fru talman. antog det så kallade djurförsöksdirektivet. Syftet med direktivet är att de försök som görs på levande djur, i antingen vetenskapliga eller utbildningsmässiga sammanhang, ska ersättas med djurfria metoder där så är möjligt. har antagit en strategi för detta. Det innebär att de ska ha fasat ut många av djurförsöken samt ha antagit olika handlingsplaner för att minska djurförsök inom bland annat grundforskning. initiativ är mycket intressant ur olika aspekter, såsom etik, effektivitet och ekonomi. Det är också högst rimligt eftersom det finns alternativa sätt att utveckla nya läkemedel, som är mer effektiva och dessutom kan korta processerna för framtagande av desamma. Det kan vara via studier på levande celler i provrör eller genom beräkningsmodeller i datorn. Detta innebär att fler sjuka får hjälp snabbare och till en avsevärt lägre kostnad för läkemedelsutveckling. Vi vet att det krävs mer forskning på detta område, som är oerhört viktigt, särskilt i tider som dessa när vi behöver läkemedel. Jag skulle vidare vilja nämna något om djurskydd inom EU och djurtransporter. presenterade Europeiska revisionsrätten en rapport i vilken de har granskat hur för djurskydd fungerar, eller snarare hur den inte fungerar. De fann nämligen till exempel att de flesta grisar i andra EU-länder blir av med sin knorr, trots att det är förbjudet. Vidare är det vanligt att transporterna av djur överskrider de satta tidsgränserna, vilket är oacceptabelt. Då detta offentliggjordes uppmanade att bli tuffare och straffa de medlemsländer som inte har implementerat lagarna på rätt sätt eller som inte följer upp att de efterlevs genom god tillsyn. Vi i anser att detta är frågor i vilka ska vara så aktivt som möjligt, inte bara för svenska lantbruksdjur utan för att alla kossor, grisar och höns inom EU ska få ökat skydd. Detta är något som skulle förbättra situationen också för svenska djurbönder. Här finns en tydlig koppling. Med tanke på de höga krav vi ställer på våra djurs välmående finns det en risk att kostnaderna för att efterleva våra lagar är mycket högre än hos andra länder utan att lantbruket kan ta betalt för det. Detta kan innebära att produkterna ersätts med importerat kött. Det är en utveckling som vi dessvärre har sett på andra områden och som vi måste motarbeta. är varannan tugga kött vi äter importerad från djur som har levt under betydligt sämre förhållanden än våra svenska. Sedan vill jag nämna något om en fråga som är oerhört viktig för att våra djur ska kunna leva tryggt och må bra här i . Det gäller våra husdjur och våra djur som hålls inom lantbruk. Jag pratar om djursjukvård. Allt fler ser sina husdjur som en familjemedlem – det är ett faktum. Om husdjuren blir sjuka vill man ha tillgång till snabb hjälp, men kan de geografiska avstånden till djursjukhus vara mycket långa. stänger dessutom flertalet djursjukhus ned sin jourverksamhet på grund av bristen på veterinärer och djursjukvårdare. Detta innebär att våra husdjur riskerar onödigt lidande och i allra värsta fall avlider därför att de inte får behandling . Husdjur och lantbruk med djurhållning ska få den djursjukvård som behövs. När det gäller kompetensförsörjningen för svensk djursjukvård råder en kraftig obalans där bristen på veterinärer, djursjukskötare och djurvårdare är stor. är det många som vill utbilda sig, och söktrycket på utbildningsplatserna är stort. , som är den enda utbildningsanordnaren, har ungefär 15 sökande per plats. Vi moderater anser att antalet utbildningsplatser för veterinärprogrammet och djursjukskötarprogrammet behöver utökas radikalt för att tillgodose att djursjukvården säkerställs. Förutom detta behöver kvaliteten på gymnasieutbildningen till djursjukvårdare höjas. Djurvårdare är en yrkeskategori som motsvarar undersköterskor inom sjukvården för människor, men trots att djurvårdarnas utbildning är lika omfattande som undersköterskornas så är deras befogenheter mycket begränsade. Det är rimligt att de får samma befogenheter. Det finns mycket man kan säga om djurskydd, och för mig personligen är detta är ett oerhört viktigt område där jag ser att vi kan göra mycket mer för att skydda våra djur på bästa sätt. I dessa tider vill jag avsluta med att säga: Ta hand om er själva och även andra som kan ha behov av hjälp i dessa svåra tider! 58 (SD): I som denna är det lätt att tänka på hur skört vårt samhälle är, hur viktigt vårt lantbruk är, hur viktiga våra bönder är för vår självförsörjning och hur viktigt det är att kvaliteten på våra livsmedel är god. Det är klart att man som svensk är stolt över vår djurhållning, där vi har jämförbart friska djur och låg antibiotikaanvändning. Detta är något som vi såklart hade önskat vore fallet i fler länder, både för djurens skull, för livsmedelskvaliteten och för konkurrenskraften. På grund av att bönder i andra länder har lägre djurskyddskrav kan de sälja sina produkter till ett lägre pris. Är det verkligen rättvist att svenska bönder ska ha konkurrensnackdelar för att de har en god djurhållning? Jag tycker inte det. Självfallet ska den svenska djurhållningen fortsätta att vara god, men för att svenska bönder inte ska missgynnas på EU:s inre marknad är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU. Där vore det bra om den svenska djurskyddslagen tjänar som en vägledning. Jag vill därför, även om vi står bakom alla våra reservationer och de yrkanden som behandlats förenklat, yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. När jag ändå är inne på EU vill jag passa på att ta upp den fruktansvärda slakt där djur som är vid medvetande tillåts plågas genom att få sina halsar uppskurna. De lever och är fullt medvetna, panikslagna och försöker ta sig loss från det som håller dem fast som blodet rinner ur deras kroppar.