prot · H80926 · 2020-10-22 00:00:00 — Den situationen befinner vi oss alla i, men vi skiljer oss inte på något sätt i vår syn i förhållande till när det gäller detta. Tillgången till det nationella telekomnätet 48 (C): Behovet av hög tillgänglighet och åtkomst i det nationella telekomnätet har blivit väldigt konkret för oss alla till följd av covid-19-problematiken. Större delen av vårt svenska samhälle , i form av enskilda företag, samhälle, omsorg och utbildning med mera, har behov av en ständig tillgång till uppkoppling. är dessutom ett land med en förhållandevis hög penetration och många uppkopplade verksamheter och människor. Det innebär också att avbrott i uppkopplingen får väldiga konsekvenser för den enskilde, för företag, för vård och omsorg med mera. Jag har gjort en iakttagelse. När avbrott sker på grund av avgrävningar och så vidare tenderar det ibland att ta väldigt , i synnerhet om avbrotten sker i perifera delar av kabel- och fibernätet. Min fråga till är: På vilket sätt kan man med sanktioner och tillsyn stävja detta, så att det kan råda samma tillgänglighet för människor med uppkoppling? 49 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Precis som nämner är det land i EU som har den absolut största tillgången till snabba uppkopplingar. Det gäller inte minst på landsbygden. Vi vill fortsätta den utbyggnaden. I den budget som våra två partier är överens om sjudubblas stödet för utbyggnaden på landsbygden. Dock kan det även med hög uppkoppling och hög penetration ske avbrott. Vi har system på andra marknader med avbrottsersättning till kunderna, vilket premierar robustheten i systemen. Det har vi inte på samma sätt när det gäller bredband eller fiberuppkoppling. Jag är inte främmande för att titta på om vi ska ha den typen av avbrottsersättning där. Jag är inte heller främmande för att vidta olika former av robusthetshöjande åtgärder när man går upp till bättre protokoll och när man bygger nätet på ett sådant sätt att man kan minska avbrottens längd och allvarlighetsgrad. 50 (C): Tack, för ett positivt svar, statsrådet! Vi lärde oss efter stormarna , Per och allt vad de hette att det fordrades ganska kännbara sanktioner för den som ägde ett nät för något som den enskilde och samhället har stort behov av. Den gången gällde det elektricitet. har bredbandet samma livsavgörande funktionalitet för den enskilde, vill jag påstå. Min slutsats är densamma som statsrådets; det fordras starkare sanktioner för att även perifera delar ska få en snabb återkoppling. 51 Statsrådet (S): Det är glädjande att jag och är överens. Jag vill lägga till att det bör utsträckas till att gälla även de mobila kommunikationerna. Om fibern går ned är nämligen mobila uppkopplingar folks livlina . Jag tror alltså att vi ska titta på båda systemen som en helhet. Ny tidsfrist för personer som omfattas av gymnasielagen 52 (V): Min fråga går till statsrådet . Mitt i pandemin tog en ny kull studenten. Rekordmånga sökte sig till universitet och högskolor för att slippa arbetslöshet och för att kunna stå bättre rustade när ekonomin vänder. För unga med tillstånd enligt nya gymnasielagen är dock ett fast arbete det enda alternativet för att få stanna kvar i . De har investerat i sin framtid i , och har investerat i dem. Även i vanliga fall är det tufft för en ung person att hitta ett fast arbete . Pandemin gör det ännu svårare. Regeringen har äntligen insett att tidsfristen och villkoren för arbete behöver ändras och har lovat att ett sådant förslag ska komma. Tillstånden för de unga som tog studenten går ut . Därför undrar jag när regeringen kommer att lägga fram sitt förslag så att de här unga inte blir ännu en grupp som hamnar i kläm. 53 Justitie- och migrationsminister (S): Först av allt har det inte varit ett fast arbete som har krävts utan varaktighet på minst och att man ska ha skaffat ett sådant jobb . När coronakrisen kom drog vi som sagt slutsatsen att det var ett ganska tufft krav. Det var redan tufft. kommer det naturligtvis att bli ännu svårare att klara av. Vi har här en grupp ungdomar som ändå bör ha en chans att komma in på arbetsmarknaden. Därför är vi för att göra det lättare och är beredda att ändra så att man får på sig, och det ska finnas en varaktighet . Det arbetas nu med en sådan förändring. Det är en förordningsändring som ska göras, och det måste göras en lagändring. Vi jobbar så fort vi kan. Men jag kan inte lova att det kommer en ny lagstiftning . Det vågar jag nog säga att vi inte klarar. Däremot kommer vi nog att vara färdiga med själva lagändringen som behövs. 54 (V): Jag tackar för svaret. Nästan kontaktas jag av unga som tog studenten eller av människor runt dem. Det är tills tillstånden går ut. Det man vill veta och försäkra sig om är att de inte kommer att hamna i kläm. Det är nämligen nya grupper som hamnar utanför i detta lapptäcke. Man vill försäkra sig om att regeringen antingen via retroaktivitet eller på annat sätt ser till att de unga vars tillstånd går ut innan den nya lagstiftningen kommer också kommer att omfattas. 55 Justitie- och migrationsminister (S): Några löften om att ingen kommer att hamna i kläm kan jag inte ställa ut. Jag kan bara lova att vi ska se till att ändra det regelverket så fort vi kan och när vi är färdiga. Man ska dock vara medveten om att det är en grupp ungdomar som faktiskt har fått en andra chans. De hade inte asylskäl. De fick möjlighet att gå ut skolan, på villkor att de skulle hålla sig i skinnet, att de inte skulle begå några brott, att de skulle klara skolan och att de sedan skulle etablera sig på arbetsmarknaden. De förutsättningarna har alla vetat om från början. Villkoren för ersättning till riskgrupper 56 ACKO ANKARBERG (KD): Att arbeta hemifrån är bra, eftersom det minskar smittspridningen och riskerna. Men om man är busschaufför eller förskollärare är det svårt att få till det. Har man dessutom flera sjukdomar som gör att man tillhör en riskgrupp, en extra sårbar grupp, behöver man ha möjlighet att få en ersättning. Jag är glad att det finns enighet om att en ersättning ska finnas för extra sårbara grupper som behöver avstå arbete . När den infördes dröjde det tyvärr innan man kunde ansöka om den. När den nu förlängs, vilket är bra, kan det också dröja innan man återigen kan ansöka. Bortsett från det är min fråga till regeringen om regeringen delar bedömning att ersättningen behöver finnas kvar för riskgrupper till dess vi kan erbjuda nämnda riskgrupper vaccin. 57 Socialminister (S): Trots att frågan numera i huvudsak ligger hos socialförsäkringsutskottet har både jag och Acko Ankarberg , tillsammans med fler i den här kammaren, från första början varit väldigt engagerade i frågan. Det har verkligen varit en dialog och ett gott samarbete mellan departementet och regeringen och socialutskottet och . Acko Ankarberg inledde med att beskriva bristerna i fråga om hur det kan ta och så vidare. Det är brister som vi också samtalade om. Vi var medvetna om att vi fick göra vissa val. Man kunde gå via arbetsgivaren, som skulle kunna betala ut det snabbare men med de konsekvenser det får om man ska låta en arbetsgivare avgöra huruvida arbetstagaren tillhör en riskgrupp eller inte. Vi var medvetna om att ifall man inte skulle göra det skulle det i stället ta . Vi har alltså varit överens och medvetna om att det inte har varit det perfekta systemet men att det är ett viktigt system att få på plats. Jag kan inte ställa ut löften om att vi ska ha en ersättning som gäller tills en pandemi är över. Men vi är i ett annat läge. 58 ACKO ANKARBERG (KD): Det är klart att vi inte vet när pandemin kommer att vara över. Det kommer att dröja väldigt mycket längre än de flesta tror. Men det handlar om riskgrupper, och de kommer att tillhöra de prioriterade grupperna som kommer att erbjudas vaccin. Vi har varit överens om att det behövs en ersättning för att kunna vara hemma. Om man kan slippa sjukdom besparar det också vården extra patientnätter. Då bör det också kopplas till att kunna erbjuda vaccin. hållning har varit att det behöver kopplas till att vaccin kan erbjudas. 59 Socialminister (S): Med risk för att kanske ha övertolkat någon i de samtal vi hade var vi också överens om att vara hemma med en relativt låg ersättning inte var något som någon föredrog. En arbetsgivare måste förändra situationen på arbetsplatsen. Man måste lösa situationen genom att ge möjlighet att arbeta digitalt. Annars måste man hitta andra vägar för att se till att det finns en plats på arbetsmarknaden som fungerar. Att vi ska ha den här ersättningen tills vi vet att vi har ett vaccin kan jag inte lova . Koncentrationen av högspecialiserad vård 60 (L): Jag har en fråga om framtidens vård. Ofta ska vård finnas nära. Men ibland är det viktigast att man får den bästa vården. Jag ser det som ett problem att det som var tänkt att vara en långsiktig process för klok koncentration av högspecialiserad vård verkar vara på väg att bli en extremt kortsiktig och överbyråkratisk koloss. Sjukvården skulle från början skicka in kortfattade ansökningar på ett tiotal sidor, och flera områden skulle utlysas , för att vården skulle kunna ges i ett sammanhang och man skulle kunna få synergier av det här. krävs i stället via en del krumelurer hundratals sidor för en diagnos i taget, ofta för diagnoser som kanske gäller bara ett fåtal patienter per 100 000. Det blir ju nästan omöjligt för sjukvården att fatta kloka beslut. Min fråga är: Kommer ministern att se närmare på det här problemet och vid behov vidta åtgärder för att processen ska bli klokare och mer långsiktig? 61 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Jag utgår från att avser frågan om högspecialiserad vård och hur man ska kunna hitta sätt att koncentrera den till färre platser. Jag vill vara tydlig med att det inte är hur många områden som helst som man kan betrakta som högspecialiserade och koncentrerade till ett fåtal ställen. Det gäller verkligen att man börjar på de områden där man ser att de medicinska vinsterna verkligen är stora och där man behöver göra den koncentrationen för att kunna erbjuda bästa möjliga vård. Det här är ett arbete som ansvarar för. Vi har inga planer på att ge några nya uppdrag, men det är klart att vi följer detta noggrant. Jag hör också vad framför här. Vi följer alltså frågan noggrant, men vi har inga nya uppdrag till på gång. 62 (L): Jag tackar ministern för svaret, som gläder mig. Det var det svar jag hade hoppats på: att ni följer frågan noggrant. Vi som land har naturligtvis inte råd – särskilt inte patienterna – med en huggsexa och en geografisk beskyddarinstinkt som slukar resurser. Många hälso- och sjukvårdsdirektörer runt om i landet vittnar nu om att de inte mäktar med. Jag vill återigen uppmana ministern att följa processen noggrant och vara beredd att utfärda ytterligare råd till , så att processen verkligen blir långsiktig och bra för patienterna. 63 Socialminister (S): Detta inlägg belyser hur komplex och fantastisk svensk hälso- och sjukvård är. Vi har en gemensam process där vi talar om en god och nära vård och hur vi ska utveckla den, så att människor snabbt och enkelt får tillgång till den vård de behöver i primärvården. ska hela vårdkedjan hänga ihop. Det är förstås också en särskild tid, med en pandemi, att sätta sig och göra den typen av ansökningar. Många sådana processer var redan igångsatta. Vi får naturligtvis följa särskilt noggrant hur detta fortskrider, men det ska finnas både en god nära vård och en god högspecialiserad vård. Mäns våld mot kvinnor 64 SERKAN KÖSE (S): Min fråga går till justitieminister . har mer än 300 kvinnor i dödats av sin man, pojkvän eller exman. Långt fler har misshandlats, både psykiskt och fysiskt. I många fall har kvinnorna som mördats sökt hjälp tidigare. Ändå har samhället misslyckats med att skydda dem. I många fall är det så att minderåriga barn är hemma när mordet begås eller till och med ser sin mamma dödas. Det är naturligtvis oacceptabelt. Regeringens sjätte jämställdhetspolitiska mål är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Regeringen har också tagit fram en tioårig sektorsövergripande nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Min fråga till justitieminister är: Vilka ytterligare åtgärder har regeringen för avsikt att vidta för att stoppa mäns våld mot kvinnor? 65 Justitie- och migrationsminister (S): Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är vår viktigaste prioritering vid sidan av gängkriminaliteten. Precis som Serkan Köse säger har vi gjort väldigt mycket under den mandatperiod som vi har bakom oss. Vi har genomfört en stor satsning på brottsofferjourer och kvinnojourer, som har mer pengar att röra sig med än . Vi har den strängaste sexualbrottslagstiftningen någonsin, med både skärpt straff för de grova våldtäkterna och samtyckeslagstiftning. Vi har också lättare att sätta fotboja på de män som förföljer sina före detta partner. Vi kommer att fortsätta förstärka det arbetet. Vi förstärker polisen med 300 nya utredare som har rekryterats särskilt för att jobba med relationsnära våld. Vi kommer att skärpa straffen när det gäller sexuellt ofredande och våldtäkt av normalgraden. Det gör vi en översyn av. Vi kommer också att genomföra en barnfridslagstiftning, så att det barn som bevittnar våld i en sådan situation kommer att betraktas som ett eget brottsoffer. Detta stärker barnens rättigheter. 66 SERKAN KÖSE (S): Jag tackar justitieministern för svaret. När allt fler isolerar sig hemma på grund av covid-19 ökar risken för våld i nära relationer. Ju familjer isoleras hemma, desto större är risken att kvinnor och barn utsätts för våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och sexuellt våld. Isolering gör det lättare för våldsutövande partner eller familjemedlemmar att utöva kontroll och betydligt svårare för utsatta kvinnor att söka hjälp. Kan justitieministern säga något om vad regeringen gör för kvinnor som utsätts för våld i nära relationer under pandemin? 67 Justitie- och migrationsminister (S): såg vi risken för att det skulle kunna bli så. Det blev så i ett antal andra länder, där man hade en mycket mer långtgående nedstängning än vad vi har haft i , i praktiken med utegångsförbud. Det ledde till att konflikterna, våldet och riskerna ökade. Därför förstärkte vi med ideella organisationer som jobbar med barn i utsatta situationer och våldsutsatta kvinnor. Vi kommer att fortsätta vara tydliga mot de brottsbekämpande myndigheterna om att de ska vara mycket vaksamma för den här typen av våld i den här situationen. Verktyg för minskad smittspridning 68 (MP): Jag vill anknyta till det som minister precis sa om att många andra länder har valt att stänga ned väldigt hårt. Jag är stolt över att vi kunnat ha en hantering av pandemin där man verkligen har lyssnat på experter, lyssnat på myndigheter och följt råd. Sedan finns det vissa i vårt samhälle som har fått bära ett lite större ansvar för att förhindra smittspridningen. Till dem hör 70-plussare och de som är i riskgrupp. Därför är jag väldigt glad över att regeringen har kommunicerat att man släpper på de särskilda rekommendationerna för 70-plussare. Jag tror att det var många som jublade när vi kunde låta besökare komma in på äldreboendena. Alla behöver träffa människor, och alla behöver få vara ute och socialisera sig i den grad det går. Jag vill ställa frågan till socialminister : Vilka verktyg har regeringen nu för att minska smittspridningen på ett brett sätt? 69 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Pandemin förtjänar många frågor. Vi ska påminna oss om att den är pågående. Gruppen 70-plus och andra i riskgrupp är naturligtvis även fortsatt särskilt utsatta. Därför behöver vi ta ett gemensamt ansvar för att se till att hålla nere smittspridningen. Vad har vi då för verktyg framöver för att förhindra smittspridningen? Dels finns förstås möjlighet att vidta de åtgärder som vi har haft, med besöksförbud inom äldreomsorgen, dels och framför allt skulle jag säga att vi ska fortsätta det arbete som vi nu ser effekterna av när det gäller till exempel . Vi ska jobba med lokala föreskrifter och rekommendationer. Då kan det, precis som i Uppsalasituationen, handla om att man ska undvika att gå i butiker, undvika att åka kollektivt och undvika sociala kontakter med andra än dem i det egna hushållet. Det gäller att ha den typen av starka rekommendationer till hela befolkningen, men kanske i begränsade områden där smittspridningen är som störst. 70 (MP): Vi är inne i den nionde månaden av pandemin. Vi är många som har haft ansvar för att krishantera vårt land. Vi har jobbat dag och natt med det. Socialminister har stått i fronten. Jag skulle vilja passa på att från talarstolen tacka dig för det otroligt proffsiga arbete du har utfört och för hur stadigt du har stått framme i fronten i krishanteringen av vårt land. Jag skulle vilja be dig säga några ord till svenska folket om hur vi ser . 71 Socialminister (S): Denna fråga låter kanske beställd, men det kan jag garantera att den inte på något sätt är. Jag vill använda mina till att säga att det är en situation som är allvarlig och fortsätta svara på den fråga som ställdes om vad vi mer har för åtgärder att kunna vidta. Det handlar till exempel om ordningslagen. Det är fortfarande möjligt att pressa ned antalet människor som kan mötas vid allmänna sammankomster. Att fortsätta tillsynsverksamhet på restaurang, serveringsställen och pubar är också mycket viktigt. Det handlar om att vidta de åtgärder som krävs, och om det visar sig att smittspridning uppstår ger smittskyddslagen stora möjligheter till både karantänsättning och isolering. 72 (M): Min fråga går till migrationsminister . Statsrådet nämnde på pressträffen att regeringen arbetar med ett förslag om att kvotflyktingar ska få stanna med samma praktiska möjligheter vid anhöriginvandring som andra kategorier av skyddsbehövande. Vad detta i praktiken innebär är oklart då hon inte närmare beskrev det. Statssekreterare , från samma parti som statsrådet , twittrade att det ska införas generösare regler för kvotflyktingar som enligt migrationsbetänkanden skulle omfattas av samma regelverk som andra skyddsbehövande. Det är väldigt oklart vad regeringen tycker i migrationsfrågan. Min fråga till migrationsminister är: Vad är innebörden i förslaget? Kan riksdag få klarhet om vad regeringen tycker? 73 Justitie- och migrationsminister (S): Jag ska klara ut det här. Detta gäller som sagt kvotflyktingarna som är de allra mest utsatta bland de flyktinggrupper vi har. Det är sådana som vi tar hit från flyktingläger. Det kan vara ensamstående kvinnor och människor med funktionshinder. Det handlar om dem som har det svårast i flyktinglägren runt om i världen. I vår kvot rör det sig om 5 000 personer. Dessa har tidigare haft möjlighet till familjeåterförening, och har det fortfarande. Men tiden från det att tremånadersluckan börjar löpa för huruvida man ska omfattas av försörjningskrav eller ej har räknats från beslutet. säger vi att det ska räknas från det att man kommer till . De får därmed samma villkor som vanliga asylsökande får när det gäller just försörjningskrav och anhöriginvandring. Det här är ingen jättestor sak, men det är i detta fall viktigt för de enskilda individerna. 74 (SD): Min fråga går till socialministern. I förra veckans avsnitt av gjordes ett reportage om missförhållandena på LSS-boenden. Reportaget var motbjudande och riktigt obehagligt att titta på. Det handlade om utövande av makt. Det var våld och hot om våld. Man hade inget självbestämmande och absolut och uppenbarligen ingen insyn. Allt detta skedde mot en person som inte har talets förmåga och som var i total beroendeställning till den personal som utförde de här kränkande handlingarna. Det här är fullständigt oacceptabelt, och jag är fullt medveten om att även ministern tycker så. Jag är också medveten om ansvarsfördelningen och den kartläggning av kompetens som gör bland personalen. Men min fråga handlar om vad regeringen avser att göra. Ska det ställas tydligare lämplighetskrav eller göras utdrag ur belastningsregister? Kommer ni att ställa krav på om fler oanmälda kontroller? Kommunerna som beställare har såklart ett självklart ansvar, men vilket ansvar tänker regeringen ta för att stoppa den här tortyren? 75 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Det går inte säga annat än att det var ett fruktansvärt program. Det var verkligen förfärligt. Slutsatserna från min sida är nog i det här fallet inte så olika . Det handlar väldigt mycket om kompetensen hos personalen. En person som förstår sitt uppdrag skulle aldrig komma på tanken att hantera, bemöta eller ge omsorg till en person på det sätt som vi kunde ta del av. Det är verkligen hårresande. frågar vad regeringen avser att göra. Regeringen arbetar såklart genom sina myndigheter. Det var ett viktigt uppdrag som regeringen gav till så sent som om att se över hur kompetensen ser ut bland personalen på . Man ska komma tillbaka till regeringen med förslag om vilka slags förändringar som kan vara lämpliga att göra och i vilken mån kompetensbristen hänger ihop med olika tvångs- och begränsningsåtgärder. Det är dessutom otroligt viktigt att tillsynen fortsätter och att alla missförhållanden verkligen anmäls. Då kan vi ta tag i dem. Utredning om adoptioner från 76 (V): Min fråga går till statsrådet . uppmärksammade de misstänkta oegentligheterna vid adoptioner från . Från militärdiktatur adopterades 2 000 barn till vårdnadshavare i . I har man gjort en parlamentarisk utredning av dessa adoptioner, och det är ingen munter läsning. Där står bland annat: Det är ett faktum att hundratals barn i har ryckts från sina föräldrar och blivit bortadopterade, särskilt till utlandet. Det är en sanning som inte kan motsägas och som styrks av vittnesmål från alla de personer som kallats att delta i målet. Att barn försvann var en realitet för kvinnor i hela landet som led av fattigdom eller som saknade ett stödjande nätverk. I har man också startat en brottsutredning där 600 svenska barn ingår. Barn har försvunnit i och hamnat i . De inblandade förtjänar att få svar och upprättelse även från svenskt håll. Varför vill ministern inte utreda och klargöra roll i de uppmärksammade adoptionerna från ? 77 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Det är en förfärlig historia som rullas upp, där liksom många andra länder förekommer. Det är naturligtvis väldigt välkommet att tar det här på så stort allvar eftersom det är de som sitter på merparten av dokumentationen och informationen. Även vi engagerar oss såklart i detta. Vi gör det genom att bistå den enskilde men också genom att bistå med allt det material som man där kan tänkas behöva. Vi har också anslagit resurser till Myndigheten för föräldraskapsstöd, MFOF. De ska både kunna ge ett stöd till de adopterade och kunna arbeta med att ge ett stöd inte bara vad gäller deras adoptionsprocess utan också för att bearbeta de trauman som de naturligtvis varit med om. Vi utesluter inte att vi också kommer att gå vidare, men vi har följt utredningen i och behöver nog följa den ytterligare lite till. 78 (KD): När jag är ute och talar med jordbrukare runt om i – det spelar ingen roll vart jag kommer – är budskapet alltid lika tydligt och klart: Lönsamheten för jordbruket är för dålig. kan vi lyssna till ett radioinslag om att har intervjuat 500 bönder i en så kallad lantbruksbarometer. Slutsatsen är tydlig. Svenska jordbrukare är oroade över den sjunkande lönsamheten. Vi vet också att fyra till fem mjölkföretag slutar . Jo, lönsamheten är för dålig. Det är alltså ett mycket allvarligt läge för lantbrukarna i vårt land. Detta rimmar illa då ökad lönsamhet är en av grundstenarna i livsmedelsstrategin som antog för . Min fråga till landsbygdsministern är: Hur tänker regeringen vända utvecklingen och gå från ord till handling så att bonden märker skillnad på gårdsnivå? 79 Statsrådet (S): Tack för engagemanget, ! Det hördes tydligt att du brinner för dessa frågor. Det gör även jag.