prot · H709137 · 2020-06-11 00:00:00 — Jag tror inte att man generellt sett blir skrämd av organisationer som ser till ens intressen. Men jag vill understryka att det inte var debattartikelns rubrik i som jag reagerade på, utan det var det som stod i texten. Jag utgår från att ni själva har skrivit den. Jag reagerade även på det som sas i talarstolen – det kunde jag i alla fall verifiera att det var Gulan Avci själv som sa. Man var orolig från liberalt håll när det gäller det skydd som finns mot att drabbas av stidsåtgärder. Detta skulle så att säga drabba arbetstagare. Det står: går in med stridsåtgärder för att skydda en arbetstagare som inte ens är medlem i ett svenskt fackförbund. Detta är lite klurigt. Men låt mig i alla fall konstatera att oron från Liberalernas sida handlar om att man på något sätt skulle försämra konkurrenskraft genom att personer som kommer till för att arbeta får möjlighet att vara täckta av samma kollektivavtal som andra som arbetar i är täckta av. Jag tror tvärtom att det skulle stärka konkurrenskraft. Inte minst skulle det göra det lättare för företag som vill betala rimliga löner, så som de är avtalade i normerande kollektivavtal. De skyddas i så fall från osund konkurrens från dem som vill dumpa löner och arbetsvillkor. Jag konstaterar slutligen att det verkar vara en liberal uppfattning att bostadsbristen i inte beror på att man inte vill bygga bostäder och inte vill satsa på det och att man har något slags fantasi om marknadshyror i stället, utan det beror på att byggnadsarbetarna har för höga löner. Det tror jag är en ståndpunkt som inte stämmer särskilt bra överens med verkligheten, men jag konstaterar att den finns hos Liberalerna. 143 GULAN AVCI (L) replik: Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering Denna debatt blir väldigt klargörande när det gäller att kunna konstatera att Liberalerna och har helt olika syn på såväl det europeiska samarbetet som vilka villkor som ska gälla på svensk arbetsmarknad. Jag upprepar det jag har sagt tidigare i debatten. Självklart ska lagar och regler även gälla dem som kommer till . har sin ingång i denna debatt. Han gör återkommande försök att pådyvla oss en bildsättning som faktiskt inte stämmer. På så sätt försöker föra fram sitt partis ståndpunkter. Det är inga konstigheter alls, . Du har den fria rätten att göra det. Men jag hävdar fortfarande att detta förslag är mycket illa för den fria marknaden inom EU och för EU-medborgares möjligheter att åka över nationsgränserna för att arbeta. Vi behöver inte mindre samarbete i när vi har enorma utmaningar framför oss i spåren av coronapandemin. Vi behöver förstärka det europeiska samarbetet för att stärka tillväxten och få igång ekonomin igen. Men vi kan inte göra det genom att skrämma människor från att komma hit och genom att skicka en signal till företag om att det inte lönar sig att hämta hit utländska arbetstagare med de villkor ni ger dem och med den enorma administrativa bördan. Detta tror jag gör både och EU mycket fattigare, och den typ av politik som står för tror jag inte att vare sig eller EU behöver i dessa utmanande tider. 144 SERKAN KÖSE (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. debatterar vi ett viktigt lagförslag som kommer att ge utländska arbetare ett utökat skydd i och på svensk arbetsmarknad som vi också skyddar svensk arbetskraft mot lönedumpning och social dumpning. tar vi, med andra ord, ett viktigt steg för att skapa mer ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi är överens om att den fria rörligheten bidrar till handel, tillväxt och fler jobb. Men vi kan aldrig acceptera att kvinnor och män som kommer till för att jobba utnyttjas till lägre löner eller sämre villkor eller att den fria rörligheten överordnas löntagarnas rättigheter och används som förevändning för att dumpa löner och villkor på svensk arbetsmarknad. För oss socialdemokrater är det självklart att de som arbetar i ska ha goda och rättvisa villkor i linje med svenska kollektivavtal, oavsett varifrån de kommer. Därför välkomnar vi regeringens arbete, både i detta lagstiftningsärende och överlag, som genomsyras av en strävan att uppnå mer likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare som den fria rörligheten av tjänster värnas. EU:s direktiv om utstationering har funnits . blev det konflikt om vilka löner lettiska byggjobbare skulle ha på ett bygge i . Det var det så kallade Lavalfallet där krävde kollektivavtal, vilket också redogjorde väl för. har en av de största arbetsmarknadsfrågorna i EU handlat om vilka villkor utstationerade arbetare ska ha. I Lavalfallet 2007 slog fast att fackliga krav på likabehandling av arbetstagare var ett hinder för den fria rörligheten och stred mot EU:s utstationeringsdirektiv. Vi anser att domen var ett angrepp på den svenska kollektivavtalsmodellen, konflikträtten och den fria förhandlingsrätten. Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering Under den förra mandatperioden ändrade därför regeringen utstationeringslagen för att stärka kollektivavtalets ställning så att den svenska arbetsmarknadsmodellen ska fungera bättre när det gäller skydd för utstationerade arbetstagare. har rivits upp, och kan alltid kräva ett svenskt kollektivavtal, ytterst med stöd av stridsåtgärder. Tyvärr kan man väl i dagens debatt se att högerpartierna vill återinföra lex . Man för en ogrundad argumentation om att den nuvarande lagen hämmar den fria rörligheten och gör det mindre attraktivt för utländska företag att komma till . Utvecklingen pekar dock i motsatt riktning. Av statistik kan vi utläsa att ökningen av utstationerad arbetskraft det året var den största sedan infördes . fanns det i genomsnitt drygt 16 200 utstationerade arbetstagare i , och vi ser att bygg- och anläggningsverksamheten är den klart vanligaste branschen för utstationerad arbetskraft i . var motsvarande siffra 19 000 utländska arbetstagare som jobbade i under en . Statistiken visar att de trygga och rättvisa villkor som är utgångspunkten på den svenska arbetsmarknaden inte hämmar viljan att komma till för att arbeta. Även om utstationeringsregister inte ger hela bilden menar vi att utvecklingen på arbetsmarknaden, åtminstone fram till coronakrisen, tyder på att de villkor som erbjuds på den svenska arbetsmarknaden tilltalar utstationerande arbetsgivare och de arbetstagare som kommer hit för att arbeta. av förhandlingar kunde 2018 revidera utstationeringsdirektivet som ger utstationerade arbetstagare i EU rätt till lönevillkor som motsvarar den lön som gäller i det land där de arbetar. Den var starkt pådrivande i att få till en ändring av utstationeringsdirektivet så att det ska vara möjligt att kräva lika lön för utländska och svenska arbetstagare som gör samma jobb. Förändringen på området kan bidra till att konkurrensen inriktas på vem som gör jobbet bäst i stället för att man konkurrerar med dåliga villkor. Jag är glad över att ska fatta beslut om att ändra utstationeringslagen i linje med att principen om lika lön för lika arbete ska gälla för alla som arbetar i i enlighet med utstationeringsdirektivet och med respekt för vår arbetsmarknadsmodell, där parterna bestämmer över lönebildningen. I lagförslaget föreslås skärpningar av bestämmelser om anmälningsskyldighet vid utstationering. Det är viktigt att vi har koll på vilka som arbetar på svensk arbetsmarknad. Med lagförslaget täpps den lucka till som funnits i utstationeringsregistret och som gjort att arbetsgivare inte direkt behövt rapportera till vilka som jobbar på arbetsplatsen. har man inte behövt rapportera in utstationeringar som varit kortare än . Det finns anledning att anta att denna lucka gett upphov till ett betydande mörkertal när det gäller utstationeringar som inte anmäls och har gjort det svårt för våra myndigheter att ha koll på vilka som arbetar i . Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering Det här är en viktig förändring när det gäller att säkerställa att alla som arbetar i har villkor, lön och en arbetsmiljö i linje med svenska kollektivavtal. Lön och anställningsvillkor enligt svenska kollektivavtal ska gälla för alla som jobbar i . Det ska inte spela någon roll varifrån arbetstagaren kommer eller var arbetsgivaren är registrerad. och företagare som inte betalar avtalsenliga löner eller som på andra sätt diskriminerar löntagare som arbetar i ska inte ha fördelar av att utöva illojal konkurrens. Med ett stärkt skydd vid utstationering tar vi ytterligare steg mot att förhindra lönedumpning och stärker möjligheten att uppnå likabehandling och sjysta villkor för alla arbetare, oavsett om det är en betongarbetare från eller en snickare från . Jag vill med detta tacka för debatten och önska fru talmannen och presidiet en trevlig sommar! 145 (M) replik: Till att börja med vill jag instämma i vartenda ord som min liberala kollega anförde i sakfrågan tidigare och naturligtvis även det som från och från framförde. Jag har två frågor till ledamoten mot bakgrund av de brösttoner som vi har hört här. Förutsättningen för att den rödgröna regeringen ska få igenom den här propositionen är att man tar aktivt stöd av . Min första fråga är: Hur känns det? Min andra fråga är: Om andra partier, exempelvis , hade gjort så här i kammaren, hade inte Socialdemokraterna då stått och skrikit från hustaken om detta? Dessa två frågor skulle jag vilja ha svar på. 146 SERKAN KÖSE (S) replik: Det är lite anmärkningsvärt att en företrädare för ställer en sådan fråga till mig som socialdemokrat. Det var ju partiledare som träffade Förintelsens offer och lovade att aldrig samarbeta med och som sedan gick ut och sa att man kan tänka sig att samarbeta med . Vi samarbetar inte med , och vi har inte sagt att vi ska samarbeta med . I den här kammaren står det varje parti fritt att rösta som det vill. Låt mig också påminna om att han fick igenom sin budget med stöd av . Det är ett tydligt svar på den första och den andra frågan: Vi samarbetar inte med , och vi ber inte att rösta på våra förslag. De får rösta precis som de vill. Det är och partiledare som har lovat att inte samarbeta med – ett löfte som ni har svikit. 147 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering Jag vill påminna om att debatten handlar om mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering. 148 (M) replik: Serkan Köse svarar fortfarande inte på mina frågor. Jag konstaterar återigen att Socialdemokraterna och tar spjärn tillsammans med för att driva igenom den här lagstiftningen. Hade någon annan gjort så hade Socialdemokraterna stått och skrikit från hustaken. Jag kan tycka att det är hyckleri och ganska anmärkningsvärt. Serkan Köse står här och pratar om lönedumpning mot bakgrund av den fria rörligheten. Om man ska försvara EU så kan man väl konstatera att EU har varit väldigt tydligt emot lönedumpning. Det fanns liksom inget sådant innan heller, så det var ju inte sant. Jag skulle vilja att Serkan Köse utvecklade det. Det här förslaget handlar tyvärr inte främst om omsorg om arbetstagare och svenska konsumenter, om sjyst konkurrens eller den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det här handlar framför allt om att utöka fackliga organisationers möjlighet att på felaktiga och oproportionerliga grunder vidta stridsåtgärder. Det handlar inte om sjysta villkor för arbetstagare, utan det handlar mer om huruvida det ska finnas ett kollektivavtal eller inte. Stå inte här och påstå att det handlar om något annat! Det är anmärkningsvärt och beklagligt, fru talman. Jag vill passa på att önska fru talmannen och mina kollegor i debatten och i kammaren en riktigt god och trevlig sommar under de förutsättningar som råder. 149 SERKAN KÖSE (S) replik: Propositionen handlar om mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering. parti införde lex , där möjligheterna att garantera likvärdiga villkor för utländsk arbetskraft på tillfälligt arbete i inskränktes, och därför undrar jag varför och inte vill att de svenska arbetstagarorganisationerna ska bevaka att de utstationerande arbetsgivarna som finns i följer villkoren i svenska kollektivavtal. Till skillnad från står jag upp för svenska löntagare. Det var vi som rev lex , och vi vill att svenska löner ska gälla i . Arbetsgivarna ska inte utnyttja utländsk arbetskraft för att därigenom pressa ned de svenska lönerna. har ingen möjlighet att svara på frågan, men han kan göra det vid något annat tillfälle. Därför vill jag skicka med en fråga till . Varför står inte och upp för svenska löntagare och att svenska löner ska gälla i ? Jag önskar också en trevlig sommar. 150 (KD) replik: Jag är intresserad av EU-arbetet, och det här är en EU-fråga. Jag har här anklagat för att ingripa för mycket i arbetsmarknadspolitiska frågor och den sociala pelaren. Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering Vi är överens i fråga om minimilöner. Vi vill inte att EU ska reglera dessa frågor eftersom vi vill värna vår kollektivavtalsmodell. Jag reagerar när Serkan Köse säger att EU har dumpat löner i . Serkan Köse säger vidare att det nu ska bli svenska löner. Men det är faktiskt inte riktigt rätt. Det kom fram till i lex var att man hade följt kollektivavtalsvillkor som angav den lägsta nivån. Det lägsta kollektivavtalsvillkoret är en svensk lön. Där kan vi ändå inte säga något annat. Fackliga organisationer skulle då anmäla till kollektivavtalsvillkor med den lägsta nivån, men har varit motstridigt här och inte gjort det. Det tillsattes till och med en utredning för att kunna föreslå sanktioner gentemot de fackliga organisationer som inte gjorde en anmälan. Det finns flera hundra kollektivavtal. Det är inte rimligt att dessa utstationerande företag i andra länder ska kunna följa alla kollektivavtal. Därför blev det fråga om att hitta ett kollektivavtal som de inte fick gå under. Man fick alltså inte lönedumpa. Det är därför jag reagerar när Serkan Köse säger att man tidigare fick lönedumpa. Är det rimligt att säga så? 151 SERKAN KÖSE (S) replik: Jag tackar för att hon lyfter upp frågan. Jag menar att utvecklingen bidrog till lönedumpning på svensk arbetsmarknad. man ut till en byggarbetsplats i kan man tydligt se hur det ser ut. Människor bor i baracker, har taskiga villkor, löner och arbetsmiljö. Företag utnyttjar dessa människors svaghet. Det var det jag påpekade i mitt anförande. Och det leder till osund konkurrens. Seriösa företagare som vill göra rätt för sig, som har kollektivavtal och sjysta villkor för sina arbetstagare, konkurreras ut av dessa företag. Även om man säger att det inte finns skurkaktiga företag så finns många företag som passar på att utnyttja människors svaghet. Många av dem som kommer till vill jobba och kämpa för att få ihop till sitt levebröd. Jag håller med när menar att EU inte har befogenhet att fastställa lönenivåer i medlemsstaterna. Vi instämmer, och vi tycker att det är viktigt att den frågan är upp till varje medlemsland och varje modell. Vi ska fortsätta att driva på den svenska arbetsmarknadsmodellen nationellt och inom ramen för EU-samarbetet. Låt mig först lyfta upp ett antal saker som ändå handlar om den sociala pelaren, som nämnde. Den europeiska sociala pelaren är ett viktigt politiskt steg som handlar om att ekonomisk politik och sociala hänsyn måste gå hand i hand. Pelaren är inte juridiskt bindande utan är en avsiktsförklaring som sätter upp mål inom 20 olika politikområden. Det handlar till exempel om att kvinnor och män ska behandlas lika, att alla ska ha rätt till god utbildning och att alla får hälso- och sjukvård i rätt tid av god kvalitet, arbetslöshetsunderstöd och så vidare. Pelaren slår också fast att lönebildningen … 152 (KD) replik: Jag var ute efter frågan om att dumpa löner. Det argumentet har använts mycket i debatten. Och det stämmer inte. Det var ju fråga om de lägsta kollektivavtalsvillkoren. Det är alltså fråga om en svensk lön framförhandlad mellan parterna. Det var den man inte fick gå under, och det var tillåtet att vidta stridsåtgärder om man gick under. Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering I frågan om lex ville man ha Stockholmslöner. Det kan diskuteras. Ska alla utstationerande arbetsgivare kunna alla avtal i hela ? Det finns flera hundra avtal på arbetsmarknaden. Vad är rimligt när företagare ska utstationera? Den sociala pelaren handlar om många fina ord. Men vi varnade statsministern för – framför allt när det gäller minimilöner där vi är överens – att EU sa att i dessa frågor kommer det att bli direktiv och lagstiftning. När jag framförde detta i debatten sa statsministern att den sociala pelaren innebär fina planer som vi alla ska jobba efter. Men har det visat sig att den ena lagstiftningen efter den andra läggs fram, till exempel kvotering i föräldraförsäkringen. Det handlar om frågor som vi själva vill styra över. Känner inte Serkan Köse någon oro för att EU tar över mer och mer av arbetsmarknadspolitiken? Delar Serkan Köse min oro på det området? 153 SERKAN KÖSE (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag vill säga några ord om pelaren, och sedan tänker jag svara på frågor. Det framgår i skrivningarna om den sociala pelaren att lönebildning förblir medlemsländernas angelägenheter och att arbetsmarknadens parters rätt till kollektivavtal ska respekteras. Det står tydligt i skrivningarna. Som jag nämnde tidigare anser vi att EU inte ska ha befogenhet att fastställa lönenivåer i medlemsstaterna. Ett direktiv om minimilöner anser vi skulle innebära ett allvarligt hot mot den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi kommer att verka för att den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas inom EU-samarbetet. Den fajten kommer vi att ta. 154 (SD): Jag vill först tacka de övriga partierna för att ni har visat att är ett mittenparti i riksdag. fick vi skäll från vänster, och får vi skäll från höger. Det bekräftar den tesen. utgångspunkt är alltid att sociala frågor, till exempel arbetsrättsliga regler, inte ska hanteras på EU-nivå utan även i fortsättningen vara nationella frågor. Det är viktigt att belysa i detta ärende. För är det självklart att samma arbetsvillkor ska gälla för alla arbetstagare som jobbar i . Vi har varit väldigt konsekventa i vår politik för att stärka skyddet för arbetstagarna och upprätthålla den svenska modellen. För oss är det därför välkommet, fru talman, att regeringen tagit ett steg i den riktningen. Därför har vi valt att inte lägga fram ett eget förslag här . Men som det framgår av vårt särskilda yttrande vill vi att man gör mer från regeringens håll. Vi kommer inte att släppa frågan, då grunden är att vi vill se en förändrad arbetskraftsinvandringspolitik som är behovsprövad och nationellt styrd och inte som en ren konkurrensfaktor på den svenska arbetsmarknaden. Det som blir lite märkligt i debatten är att regeringen till stor del lovordar införandet av den sociala pelaren men har en annan åsikt i denna fråga, som till stor del berörs av pelaren. På andra sidan har vi flera partier som varit väldigt skeptiska mot den sociala pelaren och betonat vikten av nationell kompetens men som här i stället lovordar fri rörlighet över gränser – det fundament som hela den sociala pelaren bygger på. Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering För är det självklart att svensk arbetsmarknadspolitik ska grunda sig på nationella regler och inte anpassas efter andra länder. Det handlar även om förlorade skatteintäkter, snedvriden konkurrens med mera, saker som kommer att påverka den svenska välfärden. Här vore det önskvärt att fler partier blev tydliga i sina ståndpunkter. Vill man ha ökad makt till EU eller ökat nationellt självbestämmande? Då anser att detta förslag från regeringen är ett litet steg på vägen mot en sverigedemokratisk arbetsmarknadspolitik ställer vi oss bakom propositionen. Jag hade tänkt sluta där, fru talman. Men det gör jag inte, för jag har lyssnat på debatten här. Det stör mig inte, men jag blir lite konfunderad över hur långt från verkligheten många partier är. Man lyfter fram byggsektorn som ett tydligt exempel på hur viktigt det är med utstationerad arbetskraft. Ja, det är bra med utstationerad arbetskraft i byggsektorn när vi inte har tillräckligt med byggnadsarbetare. Men före pandemin började byggsektorn mattas av. Det började läggas varsel, och de som varslas först är svenska byggnadsarbetare. De ersätts med utstationerad arbetskraft – en ren konkurrensfaktor. Det här vet jag, för jag upphandlade ganska många jobb under den förra lågkonjunkturen. Jag tappade många entreprenader, delvis för att billig utstationerad arbetskraft konkurrerade ut svensk arbetskraft. Man diskuterar löner, och vi hörde – jag tror att det var från – att det har förhandlats fram ett avtal om svensk minimilön. Ja, det stämmer. Enligt handlar det om som det räcker att man betalar ut till utstationerad arbetskraft. Snittlönen i för en svensk byggnadsarbetare är . Det är en skillnad på . Där har vi en enorm konkurrensfaktor, framför allt när det blir mindre att göra och färre jobb. Jag tycker att det här är ett bra förslag, och jag välkomnar det. Det ska vara konkurrens på lika villkor, och man ska inte använda låg lön som en ren konkurrensfaktor. Men det gäller att se problemen från båda sidor, både från löntagarnas sida och från företagens sida. har lämnat lokalen – tyvärr, för jag hade ett par frågor till . Därifrån ser man ganska tydligt en form av förakt mot löntagarsidan, och det tycker jag är lite tråkigt. Politik måste bygga på synpunkter från bägge håll. Framför allt kan den inte bara bygga på ett nyhetsbrev från . Jag yrkar bifall till förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:183 Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förkortas . § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:420 Skolor och förskolor med kopplingar till extremister av (SD) till utbildningsminister (S) 2019/20:421 Åtgärder för hållbara offentliga finanser av (M) till finansminister (S) 2019/20:422 Utvecklingen i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:423 Coronakrisens effekter på yrkesfisket av (M) till statsrådet (S) 2019/20:424 resultat i PISA-undersökningen 2018 av (SD) till utbildningsminister (S) 2019/20:425 Rättigheter vid handel av (V) till statsrådet (S) 2019/20:426 Regionala flygplatser av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:427 lantbruksstrategi av (M) till statsrådet (S) 2019/20:428 Tjänstemannastatus för all blåljuspersonal av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:1532 SVA och forskning av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1533 Småskalig slakt av (S) till statsrådet (S) 2019/20:1534 Riskerna med en elmarknadshubb av (KD) till försvarsminister (S) 2019/20:1535 Barn som behöver medicin till sällsynta sjukdomar av (L) till socialminister (S) 2019/20:1536 raderade mejl av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:1537 Sänkning av maxhastighet på av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:1538 Investeringsstöd inom jordbruket av (S) till statsrådet (S) 2019/20:1539 Utredningen moderniserad arbetsrätt av (KD) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:1540 Regelverket om farligt gods av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:1541 Omvärldens negativa bild av av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:1542 planerade annektering av områden på av (V) till utrikesminister (S) 2019/20:1543 En effektiv och resultatinriktad biståndspolitik av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:1544 Separata badtider för olika kön av (SD) till statsrådet (MP) 2019/20:1545 Åtgärder mot rasism mot svenskar av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:1546 Utlandsmyndigheternas hållning i förhållande till kvinnoförtryck av (SD) till utrikesminister (S)