prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — I detta sammanhang vill vi peka på att man behöver komma bort från de stora skillnaderna i kommunalskatt. Kommunalskatterna kryper uppåt och får negativa effekter på arbete och på möjligheten att klara sig på sin egen lön och inkomst. Detta måste vara en parameter som ingår i översynen. Man måste skapa bättre förutsättningar för att inte behöva se skatterna krypa uppåt . Skatterna slår allra hårdast mot dem med de lägsta inkomsterna. Detta är en viktig sak att ta med sig ut i arbetet. Inte minst de små kommunerna har stora bekymmer och utmaningar. Vi måste hitta vägar att undvika att skatteutjämningssystemet blir en strid mellan stad och land. I stället måste kanske staten gå in och ta ett större ansvar än i det nuvarande systemet, också för att öka legitimiteten för detta viktiga utjämningssystem, som vi verkligen behöver. om tillväxt-hämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen Det finns också skäl att fundera på om man inte kunde ha en regional modell för skatteutjämning. är det många människor som arbetar i en kommun men bor i en annan. Dessa kommuner drar ju ömsesidig nytta av varandra utan att det återspeglas i utjämningssystemet. Detta är en aspekt som jag tycker att man bör ta hänsyn till och undersöka närmare i ett utjämningssystem. Men, fru talman, låt mig sammanfatta. Detta är angeläget och viktigt. Det handlar om att ge kommunerna bra förutsättningar, oavsett var i landet de ligger, hur demografin ser ut och hur framtiden ter sig, att faktiskt göra det som är alla kommuners huvuduppdrag: att se till att det finns en välfärd för medborgarna att lita på när de behöver, att det finns möjligheter att växa och utvecklas och att alla kan vara med och bidra till den samhällsgemenskap som vi så väl behöver. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 17 (MP): är ett avlångt land med vitt skilda förutsättningar i olika delar. Det handlar om geografi och inte minst om demografi. Över tid har vi fått stora skillnader i befolkningssammansättningen i olika delar av landet, och framöver kommer skillnaderna att öka. För att hantera detta på ett klokt sätt, så att alla medborgare var de än bor ska få tillgång till en god samhällsservice, vara en tydlig del av samhällskontraktet och också rent känslomässigt kunna känna att man är en del av det, behövs en aktiv politik på flera områden. Det utjämningssystem som finns och som involverar en kostnadsutjämning och en inkomstutjämning är en central del av den politiken. Det är inte allt, men det är en central del. När förändras är det rimligt att också systemen utvecklas. Därför gjordes en ordentlig genomlysning av kostnadsutjämningen, och ett par viktiga förändringar gjordes, där vi stärkte effekterna. Vi stärkte överföringen från rikare kommuner i storstadsregionerna till de mer glesbebyggda delarna av vårt land för att förbättra tillgången till service i de delarna. Men vi kan inte vara nöjda. Det finns kommuner i där samhällsservicen väldigt tydligt brister. Som påpekats av många här i kammaren – jag är glad över att detta kommer fram så tydligt – finns det också kommuner där kommunalskatten har blivit för hög. Det är inte något som jag skyller på de aktuella kommunpolitikerna, för de vill ju göra sitt bästa och försöka leverera samhällsservice, men det är en strukturell utveckling som vi i behöver ta på stort allvar. Vi har tidigare i haft undantag i systemet som bygger på en nationalekonomisk teori, men jag vågar säga att det ännu mer bygger på kompisskap och gynnande av kommuner med företrädesvis många borgerliga väljare. Vi har granskat detta än en gång – vi har gjort det om och om igen – och den teorin har inte visat sig ha någon vidare stark koppling till verkligheten. Jag hoppas verkligen att vi kan stänga det kapitlet och säga att det var en parentes. om tillväxt-hämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen Men det finns ändå skäl att se över detta, för landet fortsätter att utvecklas. Från sida såg vi inte att detta var helt akut. Vi menade nog att det kunde vänta något. Men det finns en majoritet i finansutskottet för att vi ska göra detta , och vi instämmer i verklighetsbeskrivningen och har inget emot att vi gör en översyn. Jag tror att det kommer att vara en avgörande fråga för framöver att vi arbetar med tillgången till samhällsservice i hela landet. Då måste den ju finansieras. Jag ser också att de här frågorna behöver vara en betydande faktor i den större skatteöversyn som har aviserats inom januarisamarbetet. Skillnaderna i skatt är en sådan fråga, där man bör titta på hur vi kan bygga upp ett skattesystem som klarar att finansiera välfärden för hela befolkningen och hela landet framöver, inte minst i ljuset av det vi kan vänta oss demografiskt. Vi måste räkna med att en större andel av befolkningen är äldre, och då menar jag äldre äldre i betydelsen att det är personer som är gamla och sjuka och behöver stöd från samhället på olika sätt. Det måste vi klara av att finansiera framöver. Jag tror alltså att det är klokt att vi gör denna översyn, men det är också viktigt att vi kommer ihåg att detta är en faktor som vi behöver ta upp i den större skatteöversynen och i andra delar av vår politik, så att vi kan kraftsamla för att värna välfärdens funktion i och leva upp till de rimliga förväntningar som medborgarna runt om i har. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 18 (M) replik: Jag har egentligen inga invändningar mot att tycker att utredningen är bra. Men jag blir väldigt fundersam när jag hör miljöpartister beklaga den strukturella utvecklingen i vårt samhälle. Den är ju själva orsaken till att vi faktiskt behöver ha ett skatteutjämningssystem och att vissa kommuner mår ganska dåligt. Då måste man också se vad den strukturella utvecklingen beror på och faktiskt försöka motverka den med hela sin politik. Där gör ju precis tvärtom. Jag tänker närmast på två områden. Det ena området är att driver på regeringspolitiken med mycket höga skatter på transporter. Det slår direkt mot pendling och företagande. Det leder direkt till ökad urbanisering. Människor med utbildning och jobb flyttar till andra orter för att det är dyrt att leva på landsbygden. Det leder till att man slår ut småföretag på landsbygden. Och det leder direkt till att de utsatta kommunerna tappar skattekraft. Det andra området, som också direkt slår mot de fattiga kommunerna, är den oansvariga migrationspolitik som står för. Man tar emot mycket stora mängder av människor som behöver stöd från samhället. Dessa människor söker sig, som flera har talat om, till de kommuner där det finns lediga bostäder på grund av att andra människor har flyttat. Det är ofta de utslagna kommunerna som har jättestora problem och många tomma bostäder. Det är där många av de nyanlända hamnar. Det gör att de inte kommer i arbete utan måste försörjas av kommunerna. Så får man en ond cirkel. Man tappar skattekraft och behöver mer och mer stöd. Min fråga till är: Inser inte att det är den egna politiken som medverkar till den strukturella utvecklingen i kommuner? 19 (MP) replik: om tillväxt-hämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen Jag är väldigt tacksam över att jag än en gång får möjlighet att förtydliga hur orättvis den politik kring försörjning av bilen som har byggt upp är för svensk glesbygd. I moderat politik är det så här, och det är en politik som har funnits länge: Glesbygdsbor betalar för storstadsbor som pendlar till jobbet. De betalar när storstadsborna köper bilen. De betalar när storstadsborna kör bilen. De betalar när storstadsborna parkerar bilen. Alla dessa delar är starkt subventionerade. Denna subvention går framför allt till personer som bor i kranskommuner kring våra storstäder. Det är personer som i genomsnitt har väldigt goda inkomster. Detta är orättfärdigt. Från sida har vi nyttjat makten vi har fått i regeringen till att se över alla dessa system. Vi ser över reseavdragen, så att vi kan få ett reseavdrag som får det syfte som det är tänkt. Syftet är att göra det möjligt att bo och arbeta i hela landet, inte att ge en subventionering till våra storstäder. Tjänstebilssystemet kommer att förändras på motsvarande sätt. Det som återstår är att vi behöver komma åt de väldigt stora subventioner som också finns för parkering, som framför allt får genomslag i våra storstäder. Jag kan tänka mig – och är starkt för detta – att genom olika typer av subventioner göra det möjligt att bo och leva, och bland annat köra bil, i glesbygden. Men jag ägnar med stor stolthet mycket av min politiska kraft åt att förhindra att bilkörning i städerna subventioneras. 20 (M) replik: Jag konstaterar att jag inte fick något svar om migrationspolitiken, men det har väl sina förklaringar. Det är kanske så att till och med inser att man är på fel väg. Men när det gäller frågan om tjänstebil bygger linje på total okunskap om hur det faktiskt ser ut. Man påstår på fullt allvar att alla som har tjänstebil bor i en storstad. Man har missat att detta är fel. Tjänstebilarna är oftast registrerade på företaget, som har sitt huvudkontor i stan. Men den som kör tjänstebilen bor på landet och är beroende av bilen. Man bygger alltså sin politik på falska fakta och sätter sig inte in i hur det ser ut i verkligheten. Det är samma sak med reseavdragen. Jag har själv tittat på de förslag som finns om reseavdrag och kan konstatera att de slår stenhårt mot människor som bor på landsbygden. Det handlar inte bara om människor som bor långt ute i glesbygd. Jag bor själv mitt emellan och , från . Jag har till närmaste busshållplats. Det är så det ser ut på landet. Alla människor hemma i min by är beroende av bil. De flesta har inte råd att köpa någon elbil. De kör med vanliga bilar. Vår kommun är helt beroende av pendling. Om inte människor kan pendla får vi problem i vår kommun. Då kommer vi att behöva ha större statsbidrag för att klara att dra runt den kommunala servicen. borde läsa på och se hur verkligheten ser ut på riktigt och inte bara i partiets egna modeller. politik slår tyvärr mot de små kommunerna ute på landet. Den gör att de blir mycket mer ekonomiskt känsliga. De tappar skattekraft och måste höja sina skatter. Det är så det ser ut. 21 (MP) replik: om tillväxt-hämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen Jag kan bara kort konstatera att allting jag har refererat till här bygger på uppgifter från statliga myndigheter, bland annat . Jag ska självklart säga några ord också om migration och om vart människor tar vägen. Då tänker jag ta upp det som jag faktiskt inte tog upp i mitt anförande. Det är frågorna kring social dumpning. Vi har fått en rapport från Statskontoret som visar att kommuner med stor skattekraft – till stor del handlar det om kommuner som leds av moderata företrädare – systematiskt pekar ut och identifierar människor som på olika sätt är svaga. Det handlar om missbrukare. Det handlar om nyanlända och om andra människor som behöver samhällets stöd. Man tvingar systematiskt ut dessa människor ur sina kommuner. De tvingas till kommuner där arbetsmarknaden är svagare och där förmågan att ta hand om dem och erbjuda dem hjälp är svagare. Ledamot vill få det att framstå som att människor söker sig till dessa platser där det inte finns något arbete. har vi fått bevis på att det inte fullt ut är sant. Det är moderata politiker som sitter och gör planer och som systematiskt använder bland annat socialtjänstlagstiftningen på ett sätt som den absolut inte är tänkt att användas och tvingar ut svaga grupper från tillväxtkommunerna till kommuner där det saknas en arbetsmarknad. Det är cyniskt. 22 (L): Jag tackar föregående talare. Det är mycket bra och viktigt som har sagts i denna diskussion. För Liberalerna är det – och det verkar finnas en tydlig majoritet för detta i riksdag – oerhört viktigt att man kan leva ett gott liv och förvänta sig god samhällsservice oavsett var i landet man bor. Det som dock är viktigt att förstå är att politik gör skillnad. Det är därför som vi ägnar stora delar av våra liv åt politik, och det är därför det finns människor i hela landet som ägnar mycket av sin tid åt politik i det kommunala och i det regionala. Man har tidigare i talarstolen hävdat att utjämningssystemet och vår politik för att se till att det finns god service i hela landet skulle vara ett nollsummespel. På det ställer jag faktiskt inte upp. Det är klart att den politik man för i sin kommun påverkar vilka förutsättningar man har att erbjuda en god service. Det system som vi diskuterar har utsatts för alldeles för mycket lappande och lagande. Det behövs garanterat en helhetssyn. Det behövs helt enkelt en genomgång där man genomlyser och tittar på alla möjliga olika aspekter. Det behövs ett system för att kompensera för vissa strukturella skillnader som finns mellan kommuner och regioner, men vi ska inte tro att politik inte gör skillnad i det lokala, i det regionala och i det kommunala. Om man jämför två extremer, en kommun som har mycket goda förutsättningar och en kommun som har mycket dåliga förutsättningar att erbjuda sina medborgare service, kommer man att kunna peka på strukturerna och säga: Detta handlar bara om strukturer. Men om man jämför två kommuner som har goda förutsättningar eller två kommuner som har mindre goda förutsättningar kan man se att det finns skillnader i vilken samhällsservice de lyckas erbjuda. Det finns skillnader i vilket klimat för tillväxt och företagande som man lyckats skapa även mellan kommuner som har ganska lika förutsättningar. om tillväxt-hämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen Det är av det skälet uppenbart att ett sådant här system, som verkligen behövs, också måste ta hänsyn till att politiker, lokalt och regionalt, måste kunna driva politik för att göra näringslivet bättre. Man måste göra det för att få bättre förutsättningar för välstånd även i en kommun som har knappa förutsättningar från början, så att kommunen kan stå mer på egna ben än den kunde göra tidigare. Det finns goda exempel på detta. har nämnts tidigare i debatten. är en kommun där man har haft tuffa strukturella förutsättningar från början, men man jobbar väldigt tydligt med att stärka dem. Man jobbar med att stärka det lokala näringslivet, med att stärka kommunen och med att se till att man kan stå mer på egna ben. Det är klart, fru talman, att vi ställer oss bakom detta. Det gör vi därför att vi menar att det behövs god service i hela landet. Alla medborgare måste kunna lita på att man kan leva ett gott liv just där man bor. Vi gör det också med en tro på den lokala politiken och på att strukturella skillnader mellan kommuner inte är allt. Vi måste också ha ett system där vi inte hämmar vare sig tillväxt eller dem som driver en politik på det ekonomiska eller sociala området eller i skolan som gör att förutsättningarna blir lite bättre än vad de är . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 23 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , justitie- och migrationsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 24 (M): Min fråga går till statsrådet . inleddes en debatt i kammaren som handlade om de allra mest utsatta barnen. Debatten föranleddes bland annat av att vi moderater har lämnat ett utskottsinitiativ om just de utsatta barnen. Lilla hjärtat har blivit en symbol för dem. Var vi än tittar just nu ser vi tyvärr många vittnesmål om hur situationen i ser ut för de mest utsatta barnen. Det kan handla om familjehem, HVB, LSS eller Sis-hem för att nämna några exempel. När det handlar om förslag från regeringen gapar – och har gapat – propositionslistorna mycket tomma. Min fråga till statsrådet är följande. Utifrån denna mycket allvarliga situation som faktiskt råder för utsatta barn i , vad avser regeringen att göra? Varför har inte mer hänt? 25 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Denna fråga har vi diskuterat . Jag skulle vilja säga att dialogen inte har varit större i många andra frågor, undantaget pandemin, . Jag har själv talat i socialutskottet vid ett flertal tillfällen. Samtliga i utskottet som har debatterat frågan vet att det ligger ärenden och beslut på bord som handlar om kompetens hos offentliga biträden och frågan om att pröva vårdnadsöverflytt som första förslag. Det är kvar nu tills regeringens utredare kommer tillbaka med förslag som verkligen ska ta hänsyn till och väga in barnets bästa. Det är något som vi talat om. Att göra det och känna att vi alla ungefär vet vad vi talar om är en sak, men att se till att det också är tydligt i lagstiftningen när det kommer till vårdnadsöverflytt avser vi att återkomma till så fort utredningen lämnar sitt förslag . Jag ser fram emot den dialogen. 26 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det hjälper inte att prata när det inte kommer kraftfulla förslag på bordet. Det som är tråkigt att konstatera är att det har kommit inte mindre än tre utredningar . De förslagen har regeringen valt att lägga i byrålådan. Det var först när vi moderater lade fram utskottsinitiativet som det hände något. Varför har man inte använt sig av redan förberedda förslag? 27 Socialminister (S): Jag är ändå förvånad över tonläget. Det här är en fråga där jag inte upplever att det finns delade meningar utan tvärtom. Utredningen som arbetar nu och som ska lägga fram förslag om hur barnets bästa ska vägas in när vi talar om vårdnadsöverflytt kommer att spela en stor roll. Det är svårare än vad det kan låta att verkligen se till att det blir domar som går i den riktningen. Det första beslutet som jag själv fick möjlighet att underteckna var som svensk lag. Det var ett beslut som tyvärr inte alla partier röstade för, bland annat . Regeringens migrationspolitik och pensionerna 28 (SD): I sitt remissyttrande över betänkande konstaterar att den föreslagna migrationspolitiken kommer att påverka inbetalningarna till pensionssystemet och utgifterna på pensionsområdet. Man hänvisar till sin egen rapport , där man redan då konstaterade att nettonuvärdeskostnaden per asylinvandrare inom pensionssystemet ligger på . Det är alltså nettokostnaden. På ren svenska betyder det att invandrare som kommer hit inte arbetar och betalar tillräcklig skatt för att garantera sin egen framtida pension, än mindre bidrar till det svenska pensionssystemet. Min fråga till socialminister är mot den bakgrunden tämligen enkel, naturligtvis förutsatt att regeringen litar på sin egen pensionsmyndighet: Hur ställer sig regeringen till det faktum att migrationspolitiken fullständigt håller på att erodera de svenska pensionerna? 29 Socialminister (S): Att frågan är så enkel är jag inte beredd att hålla med om. Att ständigt hittar en ursäkt att tala om migrationspolitiken oavsett problem i samhället är förvisso ingen nyhet. Om hela migrationspolitiken ska diskuteras har vi migrationsministern på plats i kammaren. När det kommer till frågan hur hela pensionssystemet ska utvecklas, hålla ihop och vara långsiktigt hållbart vet jag att Pensionsgruppen sliter hårt. Det är ett angeläget arbete. Vi har all anledning att se till att vi har ett pensionssystem som håller och omfattar alla medborgare i vårt land. 30 (SD): Det här är alltså inte mina åsikter utan det är fakta från och 2017 samt SOU 2015:95. Trots att studie efter studie konstaterar att migrationen är en nettokostnad för det svenska pensionssystemet, varför gör regeringen en annan offentligfinansiell bedömning än och övriga myndigheter samt den empiri och expertis som finns på området ? 31 Socialminister (S): Jag tror ändå att om vill fortsätta diskussionen om finansiering av det svenska pensionssystemet är det lämpligt att ställa frågan till socialförsäkringsminister . 32 (C): I har man samma problem med smittspridning som grannstaden . har jag fått frågan från många människor inte minst i hur det kommer sig att den inte gör som den danska, nämligen inför tuffare restriktioner och nedstängningar. Jag skulle vilja påstå, fru talman, att det råder en allmän förundran i när man ser skillnaderna. Svaret är att den och den svenska staten har saknat en pandemilagstiftning, trots att pandemin har pågått . Vi har inte skaffat oss de verktyg som behövs för att hantera covid-19. Man har nöjt sig med alkohollagen och ordningslagen. Min fråga till statsrådet är: Varför lät ni pandemin plåga vårt land innan ni nu – först efter det att väckt ett initiativ i socialutskottet – kommer och säger att det ska komma en lagstiftning? 33 Socialminister (S): Tack för frågan, ! Pandemin plågar sannerligen vårt land, men jag delar inte uppfattningen att vi skulle ha varit på något sätt njugga och låtit bli att vidta tuffa åtgärder. Om vi drar oss våren till minnes tror jag att vi alla kan påstå att vår vardag inskränktes. Det var studenter som fick plugga på distans, och människor började arbeta hemma. Det var stora sjukskrivningstal eftersom människor stannade hemma vid minsta symtom, för det var det som var signalen. Det var ganska tomt på gator och torg, på restauranger och i kultur- och idrottslivet, och satte man sig i en bil för att åka någonstans var man ganska ensam på vägarna. Vi såg ganska en beteendeförändring. Det är inte det vi ser , och vi har därför arbetat med pandemilagen. Jag vill också säga att det är en sak att stänga verksamheter – jag vill inte säga att det är vare sig enkelt eller kanske det mest lämpliga – men att siktet i den pandemilagstiftning regeringen nu avser att ta fram är mer inställt på att kunna reglera olika verksamheter. Vi kommer nämligen att få leva med pandemin . 34 (C): Likväl har vi tidsaspekten, statsrådet. Nåväl, nu hoppas vi att lagstiftningen kommer på plats , vilket är den tidtabell som är kommunicerad. Då blir frågan: Hur tänker regeringen med ersättningsfrågan? Här kommer man alltså att skaffa sig ett verktyg som stänger ned verksamheter. Det finns en majoritet i för att driva regeringen framför sig, men hur ska man hantera de verksamheter man stänger ned? Det blir nästa fråga. Kommer det att finnas förslag om detta i lagstiftningen? 35 Socialminister (S): Tack, , som ju representerar – ett parti som vi har ett väldigt gott samarbete med! Det gäller inte minst de tolv extra ändringsbudgetar vi har presenterat tillsammans under detta väldigt tuffa år. Förhandlingar pågår även nu när det gäller ytterligare åtgärder och insatser, och jag ser fram emot att de får fortsätta. Att förutse kostnader och kunna skriva in det i lagstiftning är betydligt mer komplicerat, men naturligtvis måste vi ta hand om konsekvenser oavsett om de drabbar människor på grund av pandemin eller på grund av de konsekvenser vi kan se. Välkomna även i arbetet med att utforma denna lagstiftning! Utvecklingsländers tillgång till vaccin 36 (V): Min fråga går till statsrådet . Om de två första miljarderna doser av covidvacciner skulle komma hela världen till godo skulle dödligheten i världen minska . Om de 50 rikaste länderna tar dessa doser kommer dödligheten bara att minska . Det är givet att de länder som köper upp vaccinet är de rika länderna, vilket inte kommer att ge den globala effekt vi behöver. lade och fram ett förslag i WTO om undantag gällande vissa patent, affärshemligheter eller läkemedelsmonopol. Man hade stor uppbackning av utvecklingsländerna. EU och gick emot detta förslag, trots att kan ta egen ställning i frågan. får chansen att säga ja, för allas bästa. Hur kommer ni att svara, statsrådet ? 37 Statsrådet (MP): Jag kan berätta att den svenska inställningen har varit att vi ska se till att hela världen får möjlighet att ta del av vaccinerna. Vi har drivit det på många olika sätt, bland annat genom internationella organisationer som Gavi och Covax.