prot · H70959 · 2020-01-16 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:241 Interpellation 2019/20:241 Ojämlikheten i cancervården av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:246 Interpellation 2019/20:246 Tillstånd för kamerabevakning av Boriana (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:248 Interpellation 2019/20:248 Egenmäktighet med barn av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:249 Interpellation 2019/20:249 Åtgärder för företagare i ett brottstyngt av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 2 Svar på interpellation 2019/20:217 om flygvapnets skolflygplan 1 Försvarsminister (S): har frågat mig när jag avser att se till att det nya skolflygplanet för grundläggande flygutbildning anskaffas. Enligt Försvarsmaktens bedömning är det nu upptäckta felet på SK 60 allvarligt. Det äventyrar flygsäkerheten, vilket har föranlett Försvarsmakten att belägga flygplanstypen med flygförbud. Det är också Försvarsmaktens ansvar att vidta åtgärder via kontrakterad industri för att det aktuella flygförbudet ska kunna hävas, vilket också pågår. Försvarsmaktens aktuella bedömning är att flygstoppet kommer att leda till sex till åtta veckors försening och att flygtidsproduktionen med SK 60 skulle kunna återupptas . delar jag uppfattning att SK 60 börjar närma sig sin operativa livslängd och att en ersättare behöver anskaffas. Denna uppfattning har även Försvarsmakten och Försvarsberedningen. Den senare pekar i sin rapport på att ett anskaffningsbeslut bör fattas . Regeringen har i regleringsbrevet för gett Försvarsmakten i uppdrag att inkomma med underlag för eventuella beslut som den bedömer krävs redan före nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut. 2 (KD): Tack för svaret, försvarsministern! Flygvapnet är ju av yttersta vikt för . Vi har ett kraftfullt flygvapen med JAS 39 . Men en utmaning som vi har, fru talman, är detta med piloter. Vi vet att den situationen blir allt tuffare. Från nu och framåt vet vi att det är många pensionsavgångar, och detta är en stor utmaning. Vi har också ett plan, SK 60, som används i flygutbildningen. Det är ett fint flygplan som dock är väldigt gammalt – det har varit igång . Bakgrunden till min interpellation är att vi nu har en situation där det blir allt fler problem med att hålla igång detta flygplan. , flygvapenchefen som just har slutat, sa alldeles att vi får underhållsproblem som bara blir värre och värre. Förutom med den här har det varit problem med radion och annat som tillstött. Problem med korrosion har funnits. En fråga jag vill ställa här är när försvarsministern avser att göra en beställning. Flygvapnet har ju sagt att man i princip skulle behöva göra en beställning , , för att kunna få det nya propellerflygplanet till 2022. Sedan tar det kanske innan man kan komma igång med utbildningen. Första frågan är alltså hur planen ser ut för att det ska bli en friktionsfri övergång som gör att varken flygutbildningen eller förbanden på något vis påverkas negativt. När det gäller antalet piloter vet vi att det under sex varit svårt att fylla upp platserna. Det är totalt tolv utbildningsplatser , varav åtta är för stridspiloter. Försvarsmakten har sagt att man egentligen skulle vilja öka detta antal från åtta till fjorton. Det är andra frågan: Hur ser försvarsministern på att öka utbildningstakten för piloter? Det finns också möjlighet att använda tjänster som finns i utlandet. Till exempel i vet jag att det finns möjlighet att få hjälp med grundutbildningen. Det är de frågor som jag önskar få svar på. 3 Försvarsminister (S): Om jag förstått det rätt handlar denna interpellation om hur vi klarar situationen med just skolflygsystemet. Försvarsmakten har föreslagit att SK 60 ersätts med två olika flygsystem – ett modernt turbopropflygplan för att kunna genomföra grundläggande flygutbildning för samtliga flygförare och grundläggande taktisk utbildning av flygförare för transport‑ och specialflyg samt ett avancerat flygsystem för den taktiska och avancerade flygutbildningen. Det handlar i klartext om JAS 39 D som man skulle ha som avancerat flygsystem. Detta har också diskuterats inom ramen för Försvarsberedningen. Den information jag har är att Försvarsmakten muntligen uppgivit att myndigheten avser att återkomma med frågan om detta inför budget 2020/21 och att man , det vill säga , kommer att hemställa om att få ingå avtal för att kunna ersätta SK 60. Det är alltså inte regeringen som tecknar kontrakten med industrin, utan det är myndigheten som är ansvarig för att förhandla, teckna och ingå avtal. Det är helt riktigt att SK 60-systemet behöver ersättas, vilket jag också sa i min inledning. Förslitningsproblemen kommer att öka. Det är därför det har pågått ett arbete med att försöka tydliggöra hur detta ska ersättas. har man haft andra idéer om hur det ska gå till, men utifrån bland annat kostnads‑ och rimlighetsskäl har man landat i den här lösningen. Jag avvaktar i stort sett Försvarsmaktens propåer i detta. Sedan är väl tanken att frågan ska kunna hanteras. När det gäller pilotutbildningen tänker jag inte här gå in och föra resonemang och spekulera om eller andra alternativ eller om vi ska gå upp från 12 till 14. Det är saker som Försvarsmakten får återkomma till. Däremot finns det nu en idé om hur detta att ersätta SK 60 skulle kunna hanteras. 4 (KD): Tack för svaret, försvarsministern! När det gäller SK 60 har det varit problem med , med radion och med annat. Det har gjort att man redan är uppe i sex månaders försening med den flygutbildning som pågår just . Det är ju ett bekymmer, inte minst mot bakgrund av att vi redan har brist och behöver fylla på med piloter med tanke på att det är så många som slutar , ‑21, ‑22, ‑23, ‑24 och framåt. Det för mig in på en annan fråga. Trots att det här planet redan är är det sagt att det ska hållas igång till 2025 för att man ska klara den taktiska utbildningen, GTU. Hur tänker statsrådet? Vad är planen? Är det avsatt resurser som gör att planet kan hållas igång till, med tanke på att det redan nu har så svåra problem och att det enligt flygvapenchefen tillstöter nya? Den frågan skulle jag vilja höra ett svar på. Den andra delen rör inköpet av det här propellerflygplanet. Betyder svaret att Försvarsmakten har grönt ljus från regeringen att själv teckna detta avtal , vilket skulle göra att det inte blev några förseningar utan att man kunde få flygplanet ? Är det så jag ska tolka statsrådets svar? är det 12 piloter totalt, men 4 av dem används för transportflyget. 8 är JAS- och stridspiloter. Det är alltså dessa 8 som det finns önskemål om att öka till 14 för att klara den ökande bristen på piloter. Det är den frågan och den problematiken jag undrar över, och jag är säker på att också statsrådet har funderat mycket på den. Detta är ju en stor utmaning som har varit känd . Stora pensionsavgångar och andra avgångar gör att vi för att ligga på den säkra sidan skulle behöva öka produktionen av stridspiloter. 5 Försvarsminister (S): beslutade man om flygförbud, och SK 60-systemet är igång igen . Sedan kommer man stegvis att utöka antalet flygplan som används. Från fram till nu är en tidsutdräkt , inte . Jag ger inte grönt ljus på förhand, innan eventuella beslut har fattats. Jag bara säger att det finns en plan för hur detta möjligen kan hanteras. Att föregripa beslut innan de har fattats leder förmodligen till att man hamnar i KU, och ett eventuellt besked rakt av här skulle nog kunna föranleda en del politiska diskussioner. Det finns en planering. Jag avvaktar att få in, enligt den information jag har, en begäran . Inriktningen är att försöka lösa frågan i budgeten . Det är den planen vi får försöka arbeta utifrån. Jag är väl medveten om att den här typen av problematik behöver lösas. Det är ingen nyhet för mig. Det har pågått ett arbete kring detta . Att sedan stå här i talarstol och föra detaljdiskussioner om antalet personer som ska utbildas inom olika delar av Försvarsmakten eller spekulera om vad som är rimligt och inte rimligt är kanske inte heller ett korrekt sätt att hantera det hela. När det gäller sådana detaljer får jag återkomma när man har berett den typen av frågor. Men det är väl klart att vi har ett behov av piloter . Det är också klart att man får titta på alla möjligheter att långsiktigt klara rekrytering och personalförsörjning. Där finns det ingen politisk motsättning. Att däremot nu låsa sig för ett konkret besked – ”nu blir det så här” – är att gå händelserna i förväg. Jag tycker nog att jag egentligen har klargjort och svarat på grundfrågeställningarna på det sätt som är möjligt: Jag förväntar mig en begäran från Försvarsmakten och att de gör detta med inriktning på budgeten . I så fall har vi den formella beslutsprocessen framför oss. Jag har också klargjort att jag ser det som en realistisk lösning att hitta en kombination med turboproplösningen, BTA plus, och att också använda JAS 39 D. När den akuta frågan om SK 60 nu är löst ser jag att jag egentligen har täckt hela fältet i frågeupplägg. 6 (KD): Det här med antalet piloter är en stor utmaning. Enligt mina uppgifter ska det sista stoppet läggas till det andra stopp som har varit. Det är därför det sammantaget nu har blivit ett halvårs försening. Statsrådet får gärna kontrollera det utifrån sina möjligheter, men det är alltså problem med det här gamla flygplanet. Jag skulle också vilja höra någonting om detta att det ska vara igång till 2025. Vad är planen? Kommer det att avsättas medel till den grundläggande taktiska utbildningen så att planet kan fungera , trots att det redan är ? När det gäller antalet piloter och stridspiloter är det ändå en känd utmaning som vi har samtalat om i olika sammanhang. Därför ville jag bara påminna om att detta är någonting som behöver lösas, och vi behöver titta på hur vi kan öka produktionen så att det inte blir en akilleshäl framöver att vi har bra flygplan men brist på piloter. Därför ville jag föra fram den delen. Min förhoppning är nu att Försvarsmakten och i synnerhet flygvapnet kan få en möjlighet att beställa detta så att det inte blir förseningar när det nya systemet ska införas. 7 Försvarsminister (S): Vi är fullständigt överens om att det här systemet ska ersättas. Det är ingen som står för någon nyhet på den punkten. Detta har diskuterats . Det var uppe till ordentlig diskussion, och man lade också fram en strategi för det, i Försvarsberedningen. Försvarsmakten har jobbat med den här frågan . Det har också prövats andra alternativ under resans gång som har varit betydligt dyrare och som dessutom har innehållit finansieringslösningar som inte har varit tillfredsställande och realistiska. tror jag ändå att vi har landat på en linje där det ska kunna vara genomförbart. Därför avvaktar jag nu de sista delarna med en begäran från Försvarsmakten, och sedan får vi återkomma i budgetarbetet . Sedan är det väl ändå tillfredsställande att det senaste flygstoppet för SK 60 har kunnat lösas ut . Om sedan detta system ska vara kvar i flygvapnet , med risk för att det kan behövas stora underhållsdelar och annat för att hålla igång det, är det självklart att man måste avsätta medel för att kunna klara det. Så fungerar det. Jag kan inte se att det skulle vara på något annat sätt med det här systemet än vad det är i andra sammanhang. När det slutligen gäller pilotfrågan är det en fråga som inte heller innehåller särskilt mycket av nyheter. Det är en fråga som Försvarsmakten tittar på och jobbar med. Det är ett gemensamt intresse att klara pilotförsörjningen . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 3 Svar på interpellation 2019/20:147 om uppköp av utsläppskrediter 8 Miljö- och klimatminister (MP): har ställt tre frågor till mig: om jag avser att verka för att fortsatta uppköp av utsläppskrediter för att nå de svenska klimatmålen ska upphöra, om jag avser att verka internationellt för att i-länderna ska minska sina utsläpp på riktigt i stället för att förlita sig på billiga och osäkra kredituppköp och om jag avser att agera mot uppköp av utsläppskrediter med tveksam social och klimatmässig nytta. Regeringens ståndpunkt är att så långt det är möjligt ska nå det nationella klimatmålet till 2020 med åtgärder inom landet. Alliansregeringen ansåg att en tredjedel av målet skulle täckas med internationella krediter. Den nuvarande regeringen har annullerat alla internationella krediter som har levererats till , vilket innebär att de inte har använts för att uppnå de svenska klimatmålen utan utgjort extra klimatnytta. har antagit ett mål om att nå nettonollutsläpp till 2045. Det är mycket sannolikt att det kommer att finnas vissa återstående utsläpp. Det klimatpolitiska ramverket tillåter därför användning av kompletterande åtgärder till en begränsad del för att möjliggöra nettonollutsläpp. Utredningen om negativa utsläpp ska presentera sitt betänkande senare , och den ska ge förslag på vilka åtgärder som bör vidtas. Jag vill inte föregripa utredningen. har tidigare investerat i projekt inom den så kallade mekanismen för ren utveckling, clean development mechanism, CDM, som skapades under Kyotoprotokollet. har inte ingått några nya sådana avtal utan arbetar i stället för att utveckla nya internationella samarbetsformer under artikel 6. Generellt kan man säga att huvudsyftet med CDM under Kyotoprotokollet var att skapa flexibilitet kring var de industrialiserade länderna ville genomföra utsläppsminskningar för att kunna nå sina mål på ett kostnadseffektivt sätt, som det skulle bidra till hållbar utveckling i utvecklingsländer. har kvar flexibiliteten men har ett explicit krav på att insatser ska bidra till en ökad ambitionsnivå. Det är positivt om länder vill samarbeta för att öka takten för utsläppsminskningar och om det kan bidra till att vi klarar 1,5-gradersmål. Det är förstås centralt att internationella samarbeten under leder till verkliga utsläppsminskningar med hög miljöintegritet. Det förutsätter ett robust och transparent ramverk. linje vid COP 25 i var också att hellre vänta med en överenskommelse än att acceptera otillräckliga regler. Regeringen kommer att fortsatt arbeta för ett strikt regelverk för artikel 6. När det gäller internationella insatser för att minska utsläppen delar jag syn att betydligt mer behöver göras för att vi ska nå mål. Därför är regeringen också pådrivande för ökad ambition globalt. , EU och andra rika länder ska gå före, och vi ska driva på andra länder som skrivit under . I det sammanhanget kan jag konstatera att har varit starkt pådrivande när EU enades om målet att nå nettonollutsläpp till 2050. Vi är också den medlemsstat som driver den mest ambitiösa linjen för skärpning av EU:s mål till 2030, som ska ses över för att kunna höja EU:s åtagande under . 9 (V): Jag vill tacka miljö- och klimatministern för svaret på min interpellation som handlar om svenska uppköp av tveksamma utsläppskrediter i utvecklingsländer. Jag tycker att detta är en viktig fråga eftersom åtminstone har varit en av världens största uppköpare av utsläppskrediter. Vi i har länge kritiserat det här systemet eftersom det bygger på att utvecklingsländerna hjälper i-länder, rika länder, att minska sina utsläpp. Projekten designas och utformas i den industrialiserade världen – i , och – och rätt ofta är dessa utsläppsminskningsprojekt, CDM-projekt, inte en del av de lokala ländernas utvecklingsstrategi. blir det så knasigt att våra utsläppskrediter hamnar stick i stäv med andra viktiga sociala eller miljöpolitiska mål som ett fattigt land har. I min interpellation tar jag upp ett antal exempel som har avslöjat i omfattande granskningar i en serie artiklar. Det handlar till exempel om projekt i som den svenska har gått in i. Det har handlat om trädplantering i form av plantage. Problemet var bara att det redan fanns folk som levde i området. Det var 6 000 småbönder som bedrev verksamhet i området, och de tvingades flytta därifrån för att svenska träd skulle planteras där. Ett annat exempel är bidrag med för uppköp av energieffektiva spisar som inte alls har levererat den klimatnytta och bättre luft som de var avsedda att leda till. Detta kritiseras av forskare och debattörer. Man talar om klimatkolonialism. Från tyska Öko-Institut och det svenska har man sagt att av projekten har en låg sannolikhet att över huvud taget ge utsläppsminskningar, och det är av projekten som är tydligt additionella, alltså är unika och inte skulle ha blivit av utan de här pengarna. Det är alltså som bidrar till additionalitet. Det är ganska anmärkningsvärt. Jag tycker att och miljö- och klimatministerns svar till mig är bra i så måtto att den svenska linjen är att vi i så stor utsträckning som möjligt ska göra våra utsläppsminskningar på hemmaplan, men jag får inget svar på min fråga om de specifika projekt som har gått in i. Vad avser ministern att göra åt dem? Avser ministern att till exempel tillsätta en granskning av uppköp av tveksamma utsläppskrediter i andra länder? Även , vårt största statliga bolag, har liknande utsläppskrediter som också är mycket tveksamma. Avser ministern att agera även mot dem? Det skulle jag vilja veta. 10 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för att du tar upp en väldigt viktig fråga i riksdag och i världen! Först och främst är det oerhört viktigt att allt vi gör från och med nu handlar om riktiga utsläppsminskningar. Jag är väldigt glad över att har vänt på logiken från Kyotoprotokollet. Kyotoprotokollet handlade på riktigt om att rika länder inte skulle behöva göra utsläppsminskningar själva utan i stället kunna köpa mycket billigare så kallade utsläppskrediter i andra länder. Det är viktigt att uppmärksamma att det finns tvivel på om alla dessa så kallade CDM-projekt verkligen har lett till riktiga utsläppsminskningar. Vi är mycket noga med att genomförandet av artikel 6 ska bli bra. Grundföresatsen är att vi själva i varje land ska minska våra utsläpp. De rika länderna kan inte köpa avlatsbrev, utan artikel 6 lägger fast ramen för vilka internationella samarbeten vi kan ha med andra länder för att öka takten när det gäller att minska utsläppen. Det är viktigt, och jobbar aktivt för att artikel 6 ska genomföras strikt. Vi ska veta att det blir additionella utsläppsminskningar, det vill säga sådant som inte skulle bli av annars. tar upp skogsprojektet i , Kachung. Det var ett projekt som ingick 2011. uppdagades missförhållanden i relation till det projektet. Det är det enda skogsprojekt som har ingått i. följer man upp detta kontinuerligt med en åtgärdsplan, med egna platsbesök och med oberoende granskningar för att se till att de villkor som man nu har fått igenom i det specifika projektet efterlevs. Man fortsätter inte med skogsprojekt, för det finns många frågetecken kring det. Tränger det ut livsmedelsförsörjning? Handlar det i vissa fall om människofördrivning? Permanensen är också viktig när man odlar skog – att den inte huggs ned eller bränns ned i ett senare skede – så att vi verkligen vet att det är utsläppsminskningar. När det handlar om spisar vill jag verkligen understryka att det projekt som beskrevs i inte är ett spisprojekt som har gått in i. Man har gått in i 14 spisprojekt i . De har inte – förutom ett projekt – handlat om att dela ut spisar gratis. Man har gjort uppföljning av detta. Det är helt enkelt inte samma projekt som beskrevs i . Och det är viktigt att det finns fungerande system för underhåll och reparation om den här typen av spisprojekt ska kunna fungera. Sedan gäller det siffran och tydlig additionalitet. Den studien är förstås väldigt viktig, men den har metoder som är väldigt övergripande. Man tittar på sektorer snarare än på enskilda projekt. Det besked jag får från vår myndighet är att man behöver titta på varje projekt för sig för att kunna avgöra om det verkligen är en additionalitet. Vi har tydliga instruktioner till våra myndigheter att vi ska leva upp till . Vi ska leva upp till Agenda 2030 och politiken för global utveckling. Vi har väldigt tydliga skrivningar om att allt som ska göra ska bidra till hållbar utveckling. Det gäller även så kallad klimatkompensering för enskilda myndigheter. 11 (V): Tack, ministern, för de svaren! Jag vill börja med att säga att förhandlingarna om artikel 6 är extremt viktiga. Jag stöder fullt ut att vi verkligen ska få en riktigt strikt och tydlig artikel därvidlag. Nästan oavsett hur den formuleras kommer vi att fortsätta att ha projekt för klimatkompensation och projekt för köp av utsläppskrediter. Så kommer det att vara nästan oavsett hur välvilliga formuleringar vi har i ett internationellt traktat. Det är, ärligt talat, det som händer på marken som verkligen gör skillnad. Grundproblemet är att detta är projekt som designas i västvärlden och som ska utföras i utvecklingsländer på andra sidan jordklotet. De är inte en del av de lokala utvecklingsländernas nationella utvecklingsstrategier – och de utvärderas sedan av byråer som oftast kommer från västvärlden. Jag har svårt att se att artikel 6 verkligen kommer att reda ut den problematiken, i synnerhet när den internationella luftfartens klimatkompensationsprogram, Corsia, rullas ut i full skala . Vi pratar om att man ska minska utsläppen med motsvarande . Det kommer alltså att vara en gigantisk mängd nya projekt av mycket tveksam karaktär i utvecklingsländer. På vilket sätt kommer den att säkerställa att alla nya klimatprojekt inom ramen för Corsia kommer att ha en hög miljö- och klimatintegritet? Corsia är ju något som den stöder. Vi i sa: Vi tror inte på det här. Vi har sagt nej till det. Sedan gäller det projekt. När det gäller trädplantagen stämmer det att har gjort en egen granskning. Det togs också upp i en av artiklar. Man försökte faktiskt mörklägga kritik som kom upp i den granskningen. Jag vet inte om ministern uppmärksammade det, men det visar på att vår myndighet har väldigt svårt att hantera denna problematik – det måste jag säga. Jag vill återigen fråga: Har ministern vidtagit några åtgärder gentemot för att bringa klarhet i detta och i andra CDM-projekt i utvecklingsländer? Om inte undrar jag: Tänker ministern göra det? Något som tangerar detta är förstås de 6 000 bönder som tvångsfördrevs från området. Hur hanterar de individerna? Ger man någon form av kompensation och upprättelse till de här personerna? Har de fått nya jordplättar att bruka? Vad gör i detta avseende? Vad gör ministern? Det skulle jag vilja veta. Jag tycker att det var intressant att få ett tydliggörande om spisprojekten i de olika afrikanska länderna. Ministern menar att den kritik mot dessa spisprojekt som har framkommit i inte rör spisprojekt. Då skulle jag bara vilja fråga: Anser ministern att de spisprojekt som har gått in i har fungerat väl och varit tydligt additionella ur ett klimatperspektiv? 12 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för de uppföljande frågorna! Vad gäller artikel 6 i handlar det om internationellt samarbete. Det är i princip bra. Ingenting säger att det ska vara mellan i-länder och . I praktiken ska ha avskaffat en uppdelning av världen i två. Under Kyotoprotokollet fanns det annex 1-länder och annex 2-länder. Men det finns ingenting som hindrar att detta också sker mellan i-länder. Vi måste förstås vara väldigt uppmärksamma på att det, särskilt när det sker samarbete med de minst utvecklade länderna, finns en institutionell brist på kapacitet. Det kan också finnas andra saker som ligger i korten, som korruption och liknande. Man måste vara uppmärksam på detta, så att man vet vad man gör för någonting. Det vi nu fokuserar på är att det ska finnas strikta regler så att vi slipper se dubbelbokföring och så att det verkligen är additionella projekt. Men det handlar också om att mänskliga rättigheter ska vara med i artikel 6.