prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — Nämnden saknar bland annat en jämförelse med hur övriga nordiska länder och andra EU-medlemsstater planerar att genomföra EU-lagstiftningen för att erhålla eventuella alternativa lösningar som kan vara mer kostnadseffektiva och för att se till att det svenska genomförandet inte innebär att svenska företag får konkurrensnackdelar i förhållande till sina utländska konkurrenter. Att genomförande av EU-direktiv inte bör försämra företagens konkurrenskraft finns uttryckt i tillkännagivande till regeringen från /19, som beslutades . Av den anledningen anser vi kristdemokrater att regeringen bör vidta återhållsamhet vid implementering av EU-direktiv i svensk lagstiftning, och konsekvenser för det svenska näringslivet bör vara lättöverskådliga. anser att merparten av lagförslagen i propositionen är väl avvägda men att en mer grundlig konsekvensutredning för svenska företag egentligen hade behövt utföras. Utöver det oroas vi över en möjlig överimplementering av EU-direktivet. Därför yrkar vi på att regeringen bör utvärdera hur den föreslagna implementeringen av EU-direktivet påverkar svenska företags konkurrenskraft. Därmed yrkar jag bifall till vår reservation nr 1. Slutligen, fru talman! Detta är, i alla fall såvitt vi nu vet, vår sista kammardebatt detta . Därmed vill jag önska talmannen och talmanspresidiet, kammarkansliet, MJU-kansliet, som är representerat här, och övriga kollegor i miljö- och jordbruksutskott en trevlig, skön och vilsam sommar. 116 (S): Här i kammaren debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 20, Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet. Lagändringarna i propositionen innebär bland annat att det i införs nya definitioner och bestämmelser om den ursprungliga avfallsproducentens ansvar för behandling och kostnader för hantering av avfall. Vidare förtydligas kommunernas ansvar för bygg- och rivningsavfall och bestämmelser om när avfall upphör att vara avfall. Flera bemyndiganden utvidgas för att möjliggöra genomförande av kraven i avfallsdirektiven på föreskriftsnivå. Bestämmelserna om kontrollplaner i kompletteras, och det införs bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen om att sekretess under vissa förutsättningar ska gälla för uppgifter i ett register med uppgifter om avfall. Dessa författningsändringar föreslås träda i kraft . Förändringarna i direktiven syftar bland annat till  att främja övergången till en cirkulär ekonomi  ett fullständigt genomförande av avfallshierarkin i samtliga av EU:s medlemsstater Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet  en minskning av avfallsmängder både totalt och per capita  säkerställande av återvinning av hög kvalitet och användningen av avfall som en betydande och tillförlitlig källa av råvaror för unionen. Propositionen innehåller även förslag till lagändringar som syftar till att genomföra de bestämmelser i ändringsdirektiven som ska vara genomförda av EU:s medlemsstater . Ändringar föreslås i , offentlighets- och sekretesslagen, samt lagen om skatt på avfall som förbränns. Med den nämnda avfallshierarkin, eller avfallstrappan, menas en prioriteringsordning för lagstiftning och politik på avfallsområdet, alltså i vilken ordning olika metoder för att behandla avfall bör användas. Den grundar sig på EU-direktiv och är en metod för att uppnå EU:s miljömål. Principen är också införd i svensk lagstiftning . Förebyggande av avfall är det högst prioriterade steget. Avfallstrappan är uppdelad i följande fem steg: annan återvinning, till exempel energiåtervinning bortskaffande eller deponering. Regeringen konstaterar i konsekvensbedömningen att eftersom alla samhällets aktörer producerar avfall av något slag berörs mer eller mindre samtliga medborgare och verksamheter direkt eller indirekt av de bestämmelser som föreslås i propositionen. Många förslag riktar sig mot dem som yrkesmässigt hanterar avfall, det vill säga avfallssektorn, vilket gör att denna grupp berörs särskilt. Denna sektor innefattar även kommunerna och kommunala bolag, eftersom de är centrala aktörer på den svenska avfallsmarknaden. och andra yrkesmässiga verksamheter är en stor och heterogen grupp som berörs på olika sätt av förslagen i propositionen. har tidigare tillkännagett för regeringen att regeringen bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Det nämnda tillkännagivandet är inte slutbehandlat. I budgetpropositionen , 2020, framgår att regeringen kommer att arbeta vidare med frågor rörande implementeringen av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. när vi talar om avfall vill jag passa på att nämna några ord om januariavtalet. med dess 73 punkter och fyrpartiuppgörelsen mellan oss socialdemokrater, finns flera punkter som mer eller mindre berör avfall. Punkt 35 berör till exempel ekonomiska styrmedel som ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning. Punkt 38 berör till exempel utvecklingen mot en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Låt mig i dessa tider av tvivel kring konjunkturen avslutningsvis få låna några rader direkt ur januariavtalet: Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Full beredskap ska finnas för att hantera en situation där konjunkturen vänder. För att säkra en god ekonomisk utveckling, vårt framtida välstånd och en god välfärd krävs en politik som prioriterar jobben och främjar näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft. Med andra ord är även reviderade avfallsdirektiv små men viktiga delsteg i den riktningen. Det är steg som kommer att gynna oss här , våra barn och våra barnbarn. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer. 117 (C): Jag kan redan i inledningen av mitt anförande säga att vi från sida står bakom förändringarna som föreslås i betänkandet. De flesta är av en ganska teknisk karaktär och handlar om precis det som betänkandet handlar om, alltså ett förbättrat genomförande av avfallsdirektivet. Jag vill också ta möjligheten – fast det är dagens och faktiskt också sista betänkande från utskottet vi debatterar här – att få lägga ut texten en aning om framtidens avfallshantering och cirkulär ekonomi. Även om det på det hela taget är kloka förändringar som föreslås här ska vi komma ihåg att det här är ett betänkande av en ganska teknisk karaktär och förhoppningsvis inte det mest framåtsyftande vi debatterar i kammaren den här mandatperioden. Vår avfallshantering är en helt avgörande del av övergången till en cirkulär ekonomi – en övergång som alla partier förhåller sig positiva till, och detta av mycket goda skäl. Hur vi hanterar resurser och hur vi sluter kretsloppen är helt avgörande om vi vill ha ett samhälle där vi inte lever över våra tillgångar, där vi inte förbrukar ändliga resurser och där vi inte har utsläpp av växthusgaser, miljögifter och annat som gör att vi fördärvar förutsättningarna för kommande generationer att ha ett gott liv och en hållbar och växande ekonomi. Med det i åtanke tror jag också att vi kommer att behöva fatta en del riktigt framåtsyftande beslut den här mandatperioden, och jag tror och hoppas att det regeringsavtal som har slutit tillsammans med Liberalerna och regeringspartierna ger goda förutsättningar att ta viktiga kliv på den vägen. Det jag talar om här, för att försöka vara något mer konkret, handlar om saker som redan har nämnts i debatten. När slutar till exempel avfall att vara avfall? Eller ska det över huvud taget börja betraktas som avfall? Vi vet att vi kommer att behöva ha helt andra ekonomiska flöden . Det är flöden där en resurs som ingår i en vara, som har ingått i en vara eller som har varit en del av en förpackning också kan tas vidare. Vi ser att det är här vi har de stora utmaningarna i övergången till en cirkulär ekonomi. I alltför många fall har vi inte några aktörer som kan ta vara på de här resurserna, och de har inte någon marknad att sätta dem på. Vi ser det vad gäller till exempel textilier, och vi ser det alltför ofta vad gäller plaster och andra varor som cirkulerar i ganska stora mängder i vår ekonomi. Det vi från politiskt håll behöver hjälpa till att göra är att undanröja hindren för de här aktörerna för att kunna ta vara på dessa resurser. Vi behöver också främja framväxten av marknader som kan se till att resurserna sätts i spinn och börjar och fortsätter att cirkulera. Ur det här perspektivet är inte dagens avfallslagstiftning på alla sätt lämpad för framtidens cirkulära ekonomi. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Den föregående talaren nämnde avfallstrappan. Även om det är ett perspektiv som det kommer att vara viktigt att fortsätta att använda som ett verktyg, och även om det var någonting som var helt revolutionerande för att vi skulle använda resurser på ett mer hållbart sätt bakåt i historien, ser vi också att tänkandet som är grunden för avfallstrappan i vissa fall blir en begränsning. När vi på ett alltför snävt sätt styr användandet av resurser, och när vi definierar saker som avfall, vilket gör att de inte kan exporteras eller handlas med, finns det också en risk att vi stoppar kretsloppet och att vi i stället för att cirkulera resurser faktiskt tar dem ur bruk. Det är precis det här som vi behöver kunna komma ifrån och som våra lagar och regler också måste vara lämpade att ta upp. Jag nämnde att jag ändå tror att vi har förutsättningar att ta vissa viktiga steg . har vi ett par punkter som rör just den här saken. Just nu förhandlas en cirkulärekonomistrategi, som jag tror kommer att kunna vara mycket viktig för att definiera vilka de politiska åtgärderna kommer att behöva vara om vi ska kunna ta nästa steg. Det rör sig mycket om precis det som vi har varit inne på – att kunna plocka bort de hinder som finns lagstiftningsmässigt för detta. Men det handlar också om att kunna vara proaktiv från politikens håll och stötta växande marknader och företag och aktörer som grundar sig i det cirkulärekonomiska tänkandet. Ett ganska gott exempel är, som jag också redan har varit inne på, textilbranschen. Vi vet att dagens textilhantering har en stor påverkan både på miljö och på klimat. Till detta produceras de textilier som vi brukar, använder och handlar i ofta under ganska dåliga förhållanden även socialt. Det är därför glädjande ur en ekologisk och en ekonomisk och en social synvinkel om vi kan få mer av en marknad för cirkulära lösningar i . Det är precis det här som jag tror att vi kommer att behöva ta till oss. Jag ser dagens debatt om inte som den slutliga lösningen så åtminstone som ett välkommet tillfälle att tydliggöra var vi i står i de här frågorna. Därmed tackar jag för mig och tackar, liksom kollegan , alla närvarande för ett mycket gott riksdagsår. 118 (L): Liberalerna står bakom lagändringarna i syfte att genomföra och implementera EU-direktivet på området. En effektiv avfallshantering och ett utvecklat system för hållbar återvinning av material och produkter är en grundläggande förutsättning för att uppnå en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Det är stor skillnad mellan en cirkulär ekonomi och en linjär ekonomi. De nya reglerna anses främja en ökad cirkularitet och leda till minskade avfallsmängder och ökad återvinning samt till ett enhetligt genomförande av avfallshierarkin i hela EU. I görs i huvudsak följande ändringar. Uttrycket kommunalt avfall ersätter termen hushållsavfall, och det anges vad som avses med avfallsproducent. Det kan låta tekniskt, men det betyder väldigt mycket för den kommunala hanteringen. Det införs bestämmelser om den ursprungliga avfallsproducentens ansvar för behandling och kostnader för hantering av avfallet. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Avfallsfrågorna har också engagerat utskottet när vi har hanterat frågor som rör exempelvis returpapper, som inte styrs av EU-direktiv. Det finns ett starkt konsumentperspektiv i de här frågorna. Jag tänker mycket på de konsumenter som tycker att det borde vara självklart att kunna reparera och laga de konsumentprodukter man har. Ytterst är det ju så att konsumenternas avfall hanteras av kommunerna i hela detta system. Kommunernas ansvar för bygg- och rivningsavfall som inte producerats i en yrkesmässig verksamhet förtydligas. Bestämmelser om när avfall upphör att vara avfall införs. Detta har också tidigare talare varit inne på, och det är en viktig om än teknisk förändring. Det tydliggörs vem som har ansvaret för att uppfylla tillämpliga författningskrav för material och produkter när avfall upphör att vara avfall. I övrig lagstiftning görs i huvudsak följande ändringar. Bestämmelserna om kontrollplaner i kompletteras så att en kontrollplan ska omfatta uppgifter om allt bygg- och rivningsavfall och även byggprodukter som kan återanvändas. Just i denna sektor har vi betydande utmaningar. Det är stora mängder av det som blir avfall som borde kunna cirkuleras, men då måste man också veta vad produkterna innehåller. Det införs bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen om att sekretess under vissa förutsättningar ska gälla för uppgifter i ett register med uppgifter om avfall. Kommunalt avfall ska inte omfatta precis allt, utan det finns också redovisat vad som inte omfattas av detta. Det är jordbruk, skogsbruk, fiske, septitankar, avloppsnät och avloppsrening, uttjänta bilar etcetera. Förändringarna i direktiven syftar bland annat till att främja övergången till en cirkulär ekonomi och ett fullständigt genomförande av avfallshierarkin i samtliga medlemsstater inom EU – det är otroligt viktigt att vi har ett EU-perspektiv på frågorna. De syftar vidare till en minskning av genererade avfallsmängder, totalt och per capita, till att säkerställa en återvinning av hög kvalitet, som jag tidigare nämnde, och användningen av avfall som en betydande och tillförlitlig källa av råvaror för unionen – att vi återanvänder det som är möjligt att återanvända i en cirkulär ekonomi. Endast en begränsad del av det kommunala avfall som genereras i EU hamnar i återanvändning eller materialåtervinning. Resten av det kommunala avfallet deponeras eller omhändertas genom förbränning. EU går miste om stora möjligheter till ökad resurseffektivitet och en mer cirkulär ekonomi. Det råder vidare stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller avfallshantering, och flera bestämmelser i de reviderade direktiven syftar till att komma till rätta med dessa skillnader. Förslaget som vi behandlar innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om när avfall upphör att vara avfall enligt de angivna villkoren. Den som är ansvarig för att avfall blir behandlat ska se till att avfallet behandlas i enlighet med avfallshierarkins prioriteringsordning, som också tidigare talare har varit inne på. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Enligt förslaget ska kommunen få meddela föreskrifter om renhållningsavgift. Renhållningsavgiften får även täcka kostnader för den infrastruktur som behövs för avfallshantering. En viktig del i omställningen till en mer cirkulär ekonomi är att samhället i ökad utsträckning kan ersätta material med återvunna resurser. Ett tydligt regelverk är en viktig förutsättning för att efterfrågan på återvunnet material ska öka. Därför är bestämmelserna om när avfall upphör att vara avfall oerhört viktiga. 119 (MP): Den här gången får jag börja med att yrka bifall till utskottets förslag, vilket jag glömde förra gången. ska och EU på allvar börja främja övergången till en cirkulär ekonomi och rikta in politiken på att minska genererade avfallsmängder totalt och per capita. Vi behöver verkligen säkerställa att återvinningen fungerar, att den är av hög kvalitet och att användningen av avfall blir en betydande och tillförlitlig källa av råvaror. Precis som föregående talare nämnde är bara en begränsad del av det kommunala avfall som genereras i EU föremål för återanvändning eller materialåtervinning. I bränner vi också en hel del av avfallet, men i övriga EU förekommer det alltför ofta att man både bränner avfall och deponerar avfall. Detta behöver förändras eftersom EU går miste om stora möjligheter till ökad resurseffektivitet och en mer cirkulär ekonomi. Det råder jättestora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller avfallshantering. Flera bestämmelser i de reviderade direktiven syftar till att komma till rätta med dessa skillnader. Därför kan förändringarna bli betydligt större i andra länder än i . Jag vänder mig lite grann mot de hårda ord som och kommer med när det gäller överimplementering. Att ropa överimplementering är ungefär som att ropa vargen kommer. Det är ett alltför vanligt argument i debatterna, tycker jag. Väldigt sällan ser vi att slår ned på den implementering som görs i . EU ställer ju krav på fullständighet vid genomförandet av direktiven. Jag skulle snarare vilja säga att det som och föreslår blir en underimplementering av direktivet. Det blir inte den effektivitet som behövs på miljöområdet för att kunna nå cirkulär ekonomi. Specifikt det farliga avfallet, det med de värsta kemikalierna och gifterna, behöver man verkligen säkerställa att det fasas ut ur kretsloppen. Jag tror att med en väldigt effektiv hantering för detta kommer våra svenska företag att gynnas väldigt starkt av att man får bra produkter som också är säkra att använda i alla led framåt. Vi kommer att genomföra de reviderade avfallsdirektiven i på flera olika sätt. Det påverkar bland annat . Framför allt kommer uttrycket ”kommunalt avfall” att ersätta termen ”hushållsavfall”. Det är också viktigt att man får till de nya bestämmelser som gäller kommunernas ansvar för bygg- och rivningsavfall. En väldigt stor mängd av den plast vi använder i finns i byggavfallet, och plastfrågan är också en av de mest prioriterade frågor som Delegationen för cirkulär ekonomi fokuserar på. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Vi får också förändringar i , där bestämmelserna om kontrollplaner kompletteras så att de omfattar uppgifter om allt bygg- och rivningsavfall. Även byggprodukter ska kunna användas i större utsträckning. Jag skulle här bara vilja säga att när jag var kommunalråd i skapade vi ett bra system i de områden där vi byggde mycket bostäder där vi också samordnade transporter till byggområdena. Det i sig lade grunden till att skapa bra digitala system för vilka material som används i husen, vilket gör att man också kommer att kunna identifiera avfall på ett mycket enklare sätt. Här finns det alltså system och företag i som ligger i framkant . Jag konstaterar att vill ge nya uppdrag. Det tycker jag är bra. Det är dock inte förenligt med att i nästan varje budget vill skära ned miljömyndigheternas budgetanslag. slår regeringen och samarbetspartierna fast att vi ska stärka utvecklingen av en cirkulär ekonomi. Omfattande arbete pågår. Jag vill särskilt framhålla det arbete som näringslivet gör men också det som och Delegationen för cirkulär ekonomi åstadkommer på detta område . Det skapas en mängd innovativa lösningar och affärsmodeller som förändrar ”slit och släng” till ”slit och använd igen”. Begreppet ”köp, slit och släng” myntades av . Hon ville starta en debatt om modern konsumtion och varors kvalitet. Man kan verkligen säga att hon var före sin tid, för , 2020, står vi här och pratar om lösningarna. Hon var före sin tid. Det behövs alltid föregångare, och vi miljöpartister känner väl igen oss i detta fenomen. Slit och släng betyder att man använder någonting tills det går sönder, och sedan slänger man det och köper nytt. Det syftar på varor med dålig kvalitet som inte håller så . när sommaren står för dörren är det ganska vanligt att man sätter på radion och hör de gamla slagdängorna. Då tänker jag på gamla låt om just slit och släng: Om du vill fixa framgång skall din stil va rationell, Att va inne på det viset tycks ha blivit din refräng För du har börjat leva efter mottot slit och släng. Jag tror att det kan finnas artister som kan skapa bättre låtar som handlar om cirkulär ekonomi. Med det vill jag önska glad sommar till hela utskottet, till talmännen och till alla tjänstepersoner på hela . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Uppskov med behandlingen av ärende betänkande 2019/20:SkU27 Uppskov med behandlingen av ärende Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. Förste vice talmannen meddelade att utskottet i detta betänkande föreslagit att skulle medge att behandlingen av proposition 2019/20:122 Ändrade mervärdesskatteregler vid e-handel mellan företag och konsumenter och en följdmotion skulle få skjutas upp till nästa . Enligt 11 kap. 15 § riksdagsordningen skulle ett ärende avgöras under den valperiod det hade väckts. fick dock besluta att behandlingen skulle få skjutas upp till det första i nästa valperiod. Det behövdes emellertid inget medgivande från för att skjuta upp ett ärende mellan två riksmöten , och det fanns inte heller något stöd i riksdagsordningen för kammaren att fatta ett sådant beslut. Förste vice talmannen meddelade att talmannen därför beslutat att inte ställa proposition till beslut utifrån det yrkande som utskottet hade lagt fram. § 14 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:187 Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förkortas . § 15 Motioner för omedelbar hänvisning Följande dokument anmäldes: med anledning av prop. 2019/20:183 Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd 2019/20:3635 av m.fl. (SD) 2019/20:3636 av m.fl. (L) 2019/20:3641 av m.fl. (M) 2019/20:3642 av m.fl. (C) 2019/20:3643 av m.fl. (KD) Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstående motioner skulle hänvisas till näringsutskottet. § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:430 Taxiföretag som blir utan krishjälp av (SD) till finansminister (S) 2019/20:431 Artskyddsförordningen och klimatomställningen av (C) till miljö- och klimatminister (MP) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:1558 Det misstänkta PISA-fusket av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:1559 Felaktiga exkluderingar ur PISA-undersökningen 2018 av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:1560 Öppnandet av nöjesparker av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1561 Beredskapslager för livsmedel av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1562 Hinder för digitaliseringen av hälso‑ och sjukvården av (M) till socialminister (S) 2019/20:1563 Vaccinproduktion i av (M) till socialminister (S) 2019/20:1564 En kartläggning av den svenska beroendevården av (M) till socialminister (S) 2019/20:1565 Konsekvenser på spelmarknaden till följd av den tillfälliga förordningen av i (SD) till statsrådet (S) 2019/20:1566 Sanktioner mot av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:1567 Bidrag till förbund med våldsbejakande extremister av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:1568 En sammanhållen vårdkedja för barn med adhd av (M) till socialminister (S) 2019/20:1569 En nationell vaccinsamordnare av (M) till socialminister (S) 2019/20:1570 Avsaknad av testmateriel för covid‑19 av (M) till socialminister (S) 2019/20:1571 Lantmäteriets taxa vid köp av mark av (C) till statsrådet (MP) 2019/20:1572 Flygplatsen i av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:1573 En översyn av svenskt bistånd av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:1574 Det bilaterala biståndet till av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:1575 Medicinsk utrustning till av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:1576 Polisens politiska ställningstagande vid tjänstgöring av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:1577 Kommunernas ekonomi av (SD) till finansminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 6 anf. 29 (delvis),