prot · H709120 · 2020-05-13 00:00:00 — Listan kan göras lång. I förlängningen är det också en fråga om kollektivtrafik, tillgänglighet och rörlighet på arbetsmarknaden. Det handlar även om strandskydd och riksintressen, vilket vi har hört om här. Detta är ett oerhört komplext område. Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privat-bostad Nödvändigheten av att öka rörligheten är bakgrunden till att reavinstskatten finns med i januariavtalet. präglas av en bostadsmarknad med låg rörlighet där många människor väljer att bo kvar i en bostad trots att de egentligen både vill och behöver flytta. Skatterna gör dock att de inte anser det vara värt att byta bostad. Detta leder i sin tur till helt andra problem på bostadsmarknaden, till exempel sämre fungerande flyttkedjor och i slutändan längre bostadsköer. Exempelvis upplever många äldre att skattenivåerna gör det för dyrt att sälja sin bostad trots att de egentligen skulle vilja flytta. Ett annat problem är att det inte finns någonstans att flytta till. Min hemkommun är en av de städer som inte har något anpassat mellanboende för äldre. Äldre bor kvar i sina villor eller lägenheter ända tills de ansöker och får ett beslut om plats i särskilt boende. Det är därför bra att regeringen till och från har gett stimulans till att bygga anpassade äldreboenden. Men även om sådana finns i vissa kommuner är det för många krångligt att flytta. Kanske blir det även en förlustaffär. Det finns naturligtvis många sätt att möta dessa problem. Uppskovstaket och räntebeläggningen av uppskovsbeloppet är en del av detta. Men givetvis finns även ett stort behov av att genomföra en större skattereform. tycker att det är viktigt att alla förändringar av skatterna på bostadsmarknaden måste ske försiktigt, stegvis och varsamt så att människor kan planera för sitt boende. Det är viktigt att bostadspolitiken är utformad på ett sådant sätt att vi har ett effektivt nyttjande av det totala bostadsbeståndet i . För att det ska vara möjligt är det viktigt att det finns rörlighet så att människor kan hitta sådana bostäder som de är i behov av. Jag konstaterar att det i betänkandet finns motioner som lyfter upp olika modeller för beskattning av kapitalvinst och uppskovsbelopp. I vår omvärld finns många exempel som kan inspireras av. Men vi behöver också ta hänsyn till att varje enskilt lands bostadsmarknad oftast är unik och svår att jämföra. Jag konstaterar att det finns en bred uppslutning i för fler reformer av bostadsmarknaden i syfte att bland annat öka rörligheten. Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 18. 22 (L): Ett antal orättvisor på bostadsmarknaden har lyfts fram i den här debatten. Folk har pratat om orättvisa. Jag håller med. Det finns stora orättvisor i på bostadsmarknaden. En av de orättvisorna är att personer med låga inkomster i väldigt låg grad äger sin bostad. Det är en orättvisa. Om man äger sin bostad i stället för att hyra den vet vi att man tjänar på det . Det kostar mycket mer att hyra en bostad i det långa – och faktiskt inte så långa – loppet. Det kom en rapport som sa att den som äger sin bostad i ungefär kommer att tjäna på det jämfört med om den hade hyrt. Vi måste se till att personer med låga inkomster också får äga. Då behövs det reformer som flexibelt ägande och sänkta skatter på låga inkomster, så att man har råd att spara ihop till en insats. Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privat-bostad En annan orättvisa är att det finns en massa människor i som inte tar sig in på bostadsmarknaden. Det är svårt att få sin första bostad. Det kan vara svårt att få sin första hyresrätt, sin första bostadsrätt eller sitt första hus – eller vad det nu kan vara för bostadssituation på den ort där man befinner sig. Detta måste vi såklart lösa med enklare byggregler, en annan markpolitik i många av våra kommuner och så vidare, så att vi får bostäder byggda. Men, fru talman, det är inte det som det här ärendet handlar om. Många andra partier har uppehållit sig vid andra delar av bostadsdebatten än vad den här debatten faktiskt handlar om. Det som vi ska prata om är ju rörligheten på bostadsmarknaden. Det är klart att det är ett problem om ett företag eller en entreprenör vill anställa någon men den personen inte hittar en bostad på orten, så att man inte kan göra investeringarna och se till att skapa den ekonomiska tillväxt som vi behöver för att hålla landet rullande. Det är också ett stort problem om en person får en ändrad livssituation och behöver flytta eller hitta en ny bostad men det inte går därför att bostadsmarknaden är stel och fastfrusen. Ett sätt att se till att rörligheten på bostadsmarknaden ökar – det är inte det enda sättet, som påpekas i ett par av reservationerna, men ett nödvändigt sätt – är att höja taket för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad, vilket vi debatterar här . Precis som några har påpekat är det klart att argumentet att höjningen – det är en dubblering, vilket är en rätt stor höjning – kommer att leda till större rörlighet är giltigt oavsett vilket belopp vi skulle tala om. ska fatta beslut om detta . Jag skulle kunna gå upp i talarstolen här och argumentera för att dubblera beloppet en gång till. Samma argument hade varit giltigt dag två: Vi får en ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Vad Liberalerna vill är, precis som flera föregående talare har sagt, att vi slopar det här. Man borde kunna skjuta upp det oavsett hur mycket pengar det handlar om – så pass mycket behöver vi öka rörligheten. är det så att vi i vår ekonomiska politik samarbetar med Socialdemokraterna, . I en konstellation där några vill få bort systemet och några kanske vill ha kvar det som det är – vad vet jag – är det klart att det kan vara svårt att få igenom precis det man vill. Men jag är väldigt glad, fru talman, att vi genom förhandling och genom vårt arbete i den ekonomiska politiken har tvingat med oss de här stora jättarna i svensk politik, Socialdemokraterna, på denna kraftiga ökning av beloppet, en dubblering. Det är fantastiskt. Det kommer att öka rörligheten. Det kommer att se till att bostadsmarknaden blir mer flexibel, att det blir lättare att hitta en bostad som passar för ens egen livssituation och att det blir lättare att rekrytera människor till den egna firman runt om i hela landet eftersom de hittar bostad. Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privat-bostad Det har sagts här i debatten – jag tror att det var av ; det skulle inte förvåna – att det här bara gynnar kapitalägare och kapitalister. Det skulle vara fråga om människor som äger sin bostad, äger pengar och skor sig på andra genom att inte jobba för sina inkomster utan bara äga bostaden och ta ut vinsterna. Men titta på beloppen, fru talman! Det som det här handlar om är faktiskt inte människor som är några storkapitalister. Det är ju bara retorik från . Det är fråga om människor som äger helt vanliga bostäder. Man kan tycka att det är dyrt att äga helt vanliga bostäder. Ja, det tycker jag också. Jag tycker att det är alldeles för dyrt. Jag tycker att det byggs för lite. Jag tycker att vi har för krångliga regler. Jag tycker att vi har för höga skatter. Det gör att det blir för dyrt att hitta en bostad. De personer som berörs av detta ärende är inte några storkapitalister, som vill få det att låta som. Det är vanligt folk som vill kunna anpassa sig efter sin livssituation. Jag tycker att det är bra att vi ser till att de gör det och att vi får en flexibel bostadsmarknad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) § 14 Ändring i skatteavtalet mellan och betänkande 2019/20:SkU26 Ändring i skatteavtalet mellan och (prop. 2019/20:96) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) Nya befogenheter på konsumentskydds-området § 15 Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet betänkande 2019/20:CU23 Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet (prop. 2019/20:120) 23 (M): Vi har att debattera betänkandet CU23, som avser propositionen Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Regeringen föreslår en rätt stor utökning av olika myndigheters befogenheter att stärka konsumenters skydd genom bland annat inspektionsrätt och dolda testköp. Mycket är bra, men inte allt. har därför reserverat sig mot vissa delar, och jag yrkar bifall till den reservationen. Jag är spänd på att få höra hur regeringspartierna kommer att bemöta den kritik som vi framför här . Även om det är bra att konsumenters skydd stärks måste det finnas ett tydligt regelverk och krav på utvärderingar för de myndigheter som ska genomföra det föreslagna regelverket. Vi eftersträvar i att våra myndigheters agerande ska vara så transparent att vi kan känna oss trygga med att de inte överskrider sina befogenheter. En myndighet har rätt stor makt gentemot en enskild person eller ett företag. Därför är det oerhört viktigt att maktbalansen inte förskjuts åt myndigheters håll. Nya befogenheter på konsumentskydds-området I dagens proposition från regeringen är vi moderater inte nöjda med den del av förslaget som omhandlar myndigheters möjlighet till dolda testköp, det vill säga att en myndighet anonymt kan köpa en vara eller en tjänst utan att tillkännage sig. Men detta stärker väl konsumentens möjlighet att visa på olagligt eller olämpligt beteende? Javisst, men ska en myndighet dölja sin identitet bör det vara den absolut sista utvägen, tycker vi. ska alla andra verktyg från verktygslådan ha använts, som till exempel beställning och tillsyn som sker öppet och i myndighetens namn. Vi vill också att testköp bara ska få användas om det rör sig om en identifierad direkt fara som går att härleda till produkten eller varan. Vi moderater anser vidare att det ska finnas väl genomarbetade kontrollmekanismer för att minimera risken för att tillsynsmyndigheterna använder sig av dolda testköp på ett felaktigt sätt. Myndigheterna ska också redovisa i vilken utsträckning de använder sig av testköp under dold identitet, och det är, fru talman, regeringens uppgift att se till att detta sker. När jag läser regeringspartiernas svar i utskottets betänkande blir jag fundersam. I svaret lyfter de fram regeringens skrivning om att ett dolt testköp bara ska användas när andra vägar inte är tillräckliga. Enligt regeringen finns det däremot inte anledning att föreskriva att vanliga testköp ska ha visat sig vara utan verkan för att dolda testköp ska kunna användas. Det är kanske inte så konstigt att regeringen skriver så här, men kommer det som jag förvånas över: Utskottet utgår från att regeringen följer upp att myndigheternas testköp görs i enlighet med lagstiftningens intentioner och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Enligt utskottet finns inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen. Regeringspartierna i utskottet hoppas att myndigheterna följer lagens intentioner. Och de hoppas att regeringen, om myndigheterna inte gör det, agerar. Att leva på hoppet, fru talman, kan man göra utanför denna kammare. Här inne stiftar vi lag, och lagstiftningen måste vara så tydlig att vi alla kan känna oss trygga både med att den efterlevs och att den inte utnyttjas på ett felaktigt sätt. Vad hade det kostat regeringspartierna och deras stödpartier att som vi tydligt säga att det är regeringen som bär ansvaret för att lagens intentioner efterlevs och att efterlevnaden följs upp och utvärderas? Vad hade det kostat att tillkännage detta för regeringen? Förslaget om dolda testköp kan tjäna konsumenterna på ett bra sätt, men det kan också ge myndigheter en oproportionerligt stor makt. Att myndigheter arbetar under dold identitet är ett stort avsteg från principen att myndigheter ska arbeta under öppna och för medborgarna iakttagbara former. Denna princip gör regeringen ett stort avsteg från i propositionen. Detta, fru talman, är inte bra för . 24 (MP): Fru talman och ledamöter! Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Det är viktigt att konsumenter har goda rättigheter och ges ett tillräckligt skydd. Nya befogenheter på konsumentskydds-området De allra flesta företag brinner för sin verksamhet och gör sjysta affärer. Vi ser hur de kämpar nu i coronakrisen. Sedan finns det tyvärr företag som inte har ett ärligt uppsåt utan som går ut med falsk marknadsföring eller agerar på ett olyckligt sätt. Det är aldrig okej. Det går ut över människor runt om i vårt land, och det går också ut över alla företag som gör sjysta affärer. Jag är därför mycket glad att kunna säga att regeringen har lagt fram förslag till dels om ändringar i marknadsföringslagen, dels om ändringar i lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Lagändringarna innebär att myndigheter får stärkta tillsynsbefogenheter. Som ni har hört är en sådan att de har rätt att köpa produkter under dold identitet, så kallade testköp. Lagändringarna riktar sig också till företag som bryter mot konsumentskyddet på internet. Om man har missvisande marknadsföring på nätet ska det komma upp en varningstriangel. Företagen är då ålagda att ha en varningstriangel på sina hemsidor som visar detta. Med detta förslag anpassar vi svensk rätt till en EU-förordning. Regeringspartierna anser att tillsynen med testköp är tydligt reglerad och att den bara används i undantagsfall när allt annat är uppfyllt. I lagförslaget står att testköp ska användas om det är nödvändigt för tillsynen enligt denna lag. I detta ingår att man först gör tillsyn på alla vanliga sätt, och det är först om denna tillsyn inte fungerar och visar sig inte räcka till som man kan göra testköp. Inför ställningstagandet till om ett testköp ska göras ska myndigheten också göra en proportionalitetsbedömning. Att en sådan ska göras står i förvaltningslagen 5 §. Viktigt i sammanhanget är också att inleder tillsynsverksamhet först när det finns misstankar om en överträdelse. En förutsättning för att göra ett testköp är som sagt att myndigheten redan har inlett en tillsynsåtgärd. När det gäller att följa upp hur lagstiftningen fungerar finns årsredovisningar och myndighetsdialog, som ju är kontinuerlig. Detta kommer att ingå i ett kontinuerligt uppföljningssystem. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservation. 25 (M) replik: Jag undrar bara om ledamoten har missuppfattat det som regeringen faktiskt har skrivit när det gäller att alla andra utvägar ska vara uttömda och att man ska ha gjort allt annat. Utskottet skriver så här: ”Vidare anför regeringen att utgångspunkten är att ett testköp ska användas när andra utredningsvägar inte är tillräckliga. Enligt regeringen finns det däremot inte anledning att föreskriva att vanliga testköp ska ha visat sig vara utan verkan för att dolda testköp ska kunna användas.” Det är det här som vi moderater tar upp i vår reservation. Vi vill att regeringen ska ett ha tydligare regelverk för när dolda testköp ska kunna användas. Och, fru talman, vi vill att det ska följas upp och utvärderas. Om vi tittar på tidigare propositioner från den rödgröna regeringen ser vi att gång på gång har uppmärksammat att man inte utvärderar och att konsekvensanalyser saknas i ett antal propositioner och lagstiftningsförslag. Nya befogenheter på konsumentskydds-området Inte heller i denna proposition finns någon konsekvensanalys, och det finns inga krav på att förslaget ska utvärderas. Detta är vad vi vänder oss emot i propositionen. Jag undrar om regeringspartierna i utskottet inte har fått med sig att regeringen glider undan kravet på att andra möjligheter ska vara uttömda och att man bara hoppas att de ska vara det. 26 (MP) replik: Nej, regeringspartierna har inte missförstått lagförslaget. Vi anser att det här är att slå in öppna dörrar. Det är tydligt att om man misstänker att ett företag inte sköter sig inleder man en tillsyn och jobbar på alla sätt man kan för att komma till rätta med saken. Det är först om detta inte visar sig vara tillräckligt som man gör testköp. Det finns med i lagtexten och hur den uttolkas. Som sagt finns också proportionalitetsbedömningen med, även om det är i förvaltningslagen och inte just i denna proposition. När det gäller uppföljning finns det alltså en kontinuerlig uppföljningsmekanism i årsredovisning och i myndighetsdialoger. Vi anser att farhågorna är undanröjda i den proposition som har lagts fram. 27 (M) replik: Ledamoten nämnde just det som vi är lite oroliga för: hur lagstiftningen uttolkas. Det, fru talman, vet vi ju först sedan – efteråt! Därför tycker vi att det absolut behövs ett krav på att andra åtgärder ska vara genomförda och att en uppföljning och utvärdering av lagstiftningen måste ske. För det är, fru talman, en faktisk fara att myndigheter får oproportionerlig makt. Det är farligt när en myndighet kan köra över en enskild företagare med en lagstiftning som ger myndigheten möjligheter att utföra handlingar som företagaren inte kan förutse. Det måste vara förutsägbart, och det måste var transparent. Det här handlar inte bara om företagarnas möjlighet att veta vad som ska hända. Det här, fru talman, handlar i allra högsta grad om förtroendet för de svenska myndigheterna. 28 (MP) replik: Med risk för att jag upprepar mig: I lagförslaget står det att testköp ska användas om det är nödvändigt för tillsynen enligt denna lag. Det är en tydlig skrivning. Det står också i förvaltningslagen 5 § att man ska göra en proportionalitetsbedömning. Nya befogenheter på konsumentskydds-området De saker som moderaten efterfrågar här är viktiga, och vi anser att kriterierna är uppfyllda i lagen. Man ska göra en tillsyn, och enbart om det är nödvändigt ska man använda dessa testköp. Därmed har man stängt dörren för att det här ska övertolkas eller användas i onödan. Denna skrivning tillsammans med proportionalitetsavvägningen i förvaltningslagen säkrar det som vill uppnå i det här fallet. Det görs som sagt kontinuerliga uppföljningar, och det förs en myndighetsdialog. Vi kommer att kunna fånga upp också denna uppföljningsbit. Jag vill understryka att det är oerhört viktigt att det är ett fungerande regelverk för konsumenter, för alla företag som agerar sjyst och för myndigheternas förtroende. På den punkten är vi överens. Vi anser att detta är tydligt i lagtexten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll § 16 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll betänkande 2019/20:JuU16 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2019/20:62) 29 (S): Med anledning av regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll har en rad motioner med anknytning till ämnet behandlats. Det är dessa vi nu debatterar. Det är en självklar utgångspunkt att utländska medborgare som utgör ett hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av någon anledning inte är möjligt bör dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Om detta finns en bred majoritet i denna kammare. Regeringen arbetar även aktivt med att undanröja hinder för verkställighet. Frågan om diplomatiska garantier tas även upp av Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter i samband med beslut om förvar. Förutom frågan om verkställighetshinder innefattar utredningen en bred översyn av hur bättre ska kunna freda sig mot terrorhot. Utredningen har även resulterat i en rad genomgripande förslag till lagändringar. Dessa ska enligt förslaget samlas i en helt ny lag. I ett stort antal motioner efterfrågas ytterligare åtgärder utöver dem som den nämnda utredningen föreslår. Bland annat efterfrågas ytterligare eller skärpta åtgärder för att skydda samhället mot personer som anses utgöra säkerhetshot, men också åtgärder för att stärka rättssäkerheten för den enskilde. Även en mer allmän översyn av lagen om särskild utlänningskontroll efterfrågas. Jag kan i detta sammanhang konstatera att utredningens betänkande om ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter skickats ut på remiss. Det finns därför inte anledning för att ta initiativ till en ny utredning innan beredningen av den sittande utredningens förslag är slutförd. Detta utesluter emellertid inte att ett ytterligare lagstiftningsarbete kan komma att behövas. I denna typ av ärenden är det av särskild vikt att berörda myndigheters synpunkter kommer upp på bordet. Det är möjligt att det kommer in viktiga synpunkter under remitteringen som inte bör förbigås. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Att färdigbehandla förevarande lagförslag innan en ny utredning tillsätts är önskvärt för att vi i slutändan ska få en så effektiv, ändamålsenlig och rättssäker lagstiftning som möjligt. Jag vill med anledning av detta yrka bifall till reservation 5 samt yrka att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. 30 (M): Hotet från terrorismen har möjligtvis hamnat i skuggan av den nu rådande coronakrisen. Det innebär emellertid inte att hotet har försvunnit. Det finns kvar och kommer ständigt att visa sig i nya skepnader. har en förhöjd terrorhotnivå. Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i och utomlands, som betraktar mål i som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra attentat. En viktig del i att kunna freda oss mot nya terrordåd är att säkerställa att personer som är eller kan bli ett säkerhetshot mot inte lyckas uppehålla sig i landet. Genom lagen om särskild utlänningskontroll kan Säkerhetspolisen vidta särskilda åtgärder mot personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot. Det kan till exempel handla om personer som kan kopplas till säkerhetshotande verksamhet. Ytterst kan personen bli utvisad ur landet. I det betänkande som debatteras behandlas regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll liksom fyra följdmotioner och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. I betänkandet har vi moderater tre reservationer. Vi står naturligtvis bakom samtliga, men jag yrkar bifall endast till reservation 2. Lagen om särskild utlänningskontroll har varit utsatt för hård kritik. Säkerhetspolisen har i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen är otydlig, svårtolkad och svårtillämpad. Lagens brister har också blivit tydliga då utländska medborgare, som utgör bedömda säkerhetshot, har försatts på fri fot på grund av att det fanns hinder för att verkställa utvisningarna. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och har bedömts utgöra hot mot säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället. Det är en mycket olycklig konsekvens som många i , med all rätt, har reagerat mycket negativt på. En grundläggande uppgift för varje stat är att freda sina egna medborgare. I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017 förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll. Men det tog regeringen att tillsätta den utredning som var en nödvändig förutsättning för att gå i mål med det. För drygt en månad sedan överlämnades utredningen effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter till slut till regeringen. Det tog efter det att regeringen i terroröverenskommelsen lovade att se över lagen. utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer kunna hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Det är inte möjligt fullt ut . redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Utredningen har gjort en gedigen översyn av lagstiftningen på området och föreslår en helt ny lagstiftning som står på egna ben och inte, som den nuvarande lagen, i dess tillämpningar är beroende av utlänningslagen. Utredningen föreslår också ett antal skärpningar av lagstiftningen.