prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — 45 (SD) replik: Vi har tidigare debatterat ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. Men en åtgärd vi inte nämnt är det nya anslaget till intensivår för nyanlända – en reform för 100 miljoner som man av någon anledning stoppat in i Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader utan att med ett enda ord nämna detta i budgetpropositionen. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Min fråga till är ganska enkel: Anser att särlösningar grundat på etnicitet är rätt väg att gå, med den stora arbetslöshet vi har ? 46 (MP) replik: Jag vill rikta en fråga till själv: Vad menar ni med särlösningar? Jag har läst er kommittémotion, där ni säger att regeringen grundar sin politik på etnicitet. Vilken etnicitet pekar ni på då? Kan du svara på den frågan? 47 (SD) replik: Jag hör att representant inte vill svara på frågan. Men ja, vi är emot särlösningar och kvotering. Jag tycker att en sådan här reform skickar väldigt märkliga signaler till alla de tusentals arbetslösa ungdomar vi har i , som inte får någon gräddfil in på arbetsmarknaden. Tycker representant här i kammaren att detta är rätt väg att gå? 48 (MP) replik: Intensivåret är en del av etableringsprogrammet. Det handlar om en individualiserad etablering. har vi ett etableringsprogram , där en universitetsutbildad person och en analfabet får i princip samma insatser. Ni vill ju avskaffa hela integrationspolitiken. Vilka är era lösningar på de problem som ni ger en väldigt missvisande bild av? 49 (M): Min kollega har tidigare under debatten talat om arbetsmarknad. Jag kommer att fokusera på arbetsmiljöområdet och ståndpunkter här. Arbetsmiljöfrågorna har varit kraftigt omdebatterade, bland annat mot bakgrund av det stora antal dödsolyckor på de svenska arbetsplatserna som vi sett . Flest olyckor hittar vi inom branscherna byggnad, transport, jordbruk och skogsbruk. I genomsnitt har cirka en person avlidit i en arbetsplatsolycka. Situationen har dock tillfälligt förbättrats något. Pandemieffekter och medföljande permitteringar och korttidspermitteringar kan vara en orsak till något förbättrad statistik på området. Självklart är dock varje arbetsrelaterad dödsolycka alltid en olycka för mycket. Jag har blivit kontaktad av familjer och föräldrar som tragiskt förlorat sina söner via arbetsplatsolyckor. Syftet med samtalen har varit att anhöriga velat beskriva händelserna samt framföra den viktiga uppmaningen att vi från politiken måste arbeta för att dödsolyckor och olyckor generellt inte ska kunna ske. De fall jag refererar till handlar bägge om unga män – den ene från , den andre från – som förolyckats på sina respektive arbetsplatser. Det är varje människas värsta mardröm att mista någon man älskar, och jag tror att ingen riktigt kan föreställa sig vad dessa föräldrar och anhöriga nu går igenom. Jag beklagar verkligen deras sorg. Mina tankar går fortsatt till de förolyckades anhöriga. Ingen ska dö på jobbet. Alla som går till jobbet ska också komma hem till sina nära och kära. Allt annat är oacceptabelt. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det höga antalet arbetsplatsolyckor måste minska. Här har arbetsgivare, parterna, myndigheterna och inte minst politiken ett riktigt stort ansvar. Samverkan är viktig och nödvändig. Tillsyn, information, kunskapsinhämtning och utbildning måste förbättras, och samverkan mellan myndigheter, vilken inte fungerar, måste bli mycket bättre. Det är några av de åtgärder som behövs, enligt oss moderater. En sammanhållen kedja av insatser behövs. Vi moderater har därför skarpa förslag som kan påverka arbetsmiljön för många arbetstagare i en bättre riktning. Gällande samverkan och en kedja av insatser syftar jag också på historiskt stora satsningar på bland annat , , Domstolar och Kriminalvården. Arbetsmiljöfrågorna sträcker sig över flera myndigheter, och satsningar måste därför ske brett inom myndighetssfären. Helheten gör skillnad. Bakgrunden är också att kritik har framkommit gällande att polis och åklagare har för lite resurser till utredningar av arbetsmiljöbrott och att preskriptionstiderna är för korta. För normalgraden är preskriptionstiden , för allvarliga arbetsmiljöbrott . Påbörjade brottsfall läggs ned, och viktiga erfarenheter för förebyggande åtgärder förloras på grund av de korta preskriptionstiderna. vill därför dubbla preskriptionstiderna. Coronapandemin har medfört ett ytterligare ökat fokus på i synnerhet arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Arbetsmiljöförhållandena för just dessa yrkeskategorier och inom dessa områden har varit mycket ansträngda redan före pandemin, och är de helt oacceptabla. Här krävs omedelbara insatser som kan förbättra arbetsmiljösituationen för medarbetarna. Redan före pandemin hade var tredje kvinna varit sjuk på grund av jobbet . Var tredje kvinna – notera det! Värst var det för kvinnor i åldern 30–. En för hög arbetsbelastning är den vanligaste orsaken till att man får hälsoproblem på jobbet, visade . Två tredjedelar av alla personer med arbetsorsakade besvär lider av fysisk smärta och värk. Också problem med nacke, axel och arm är väldigt vanliga. Självklart påverkar dessa smärtor även sömnen och stressnivån negativt. Inom äldreomsorgen fann vid tillsynsbesök att av de besökta arbetsställena hade anmärkningar gällande arbetsmiljön. Det visar hur oacceptabel och undermålig arbetsmiljön är för kvinnor inom vård- och omsorgssektorn, en sektor som dessutom har stora rekryteringsproblem. Om vi ska lyckas attrahera personer att utbilda sig och söka arbete inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård – lägg därtill även utbildningssidan – måste arbetsmiljöförhållandena förbättras. Jag vill lyfta fram fler exempel på arbetsmiljöutmaningar. av svenska arbetstagare uppskattas vara utsatta för någon form av kränkande särbehandling . utsattes också för mobbning på arbetsplatsen. Mycket av arbetsmiljöpolitiken har haft ett tydligt fokus på dödsolyckor, vilket är helt befogat, men vi måste även uppmärksamma de psykosociala arbetsmiljöerna och deras påverkan på arbetstagare. Vi moderater har uppmärksammat denna del. Därför har vi också förslag till förbättringar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag vill också lyfta fram nya och andra tillbud i spåren av pandemin. har fått in över 1 000 anmälningar om tillbud och arbetsskador som är kopplade till smittspridningen. Det kommer hot mot poliser vid ingripanden, och det handlar om att de gripna uppger att de är smittade. Detta är självklart också en viktig arbetsmiljöfråga för polisanställda. Jag ska nu kort redovisa förslag inom arbetsmiljöområdet. Vi anser att ska utöka antalet inspektioner och handledningstillfällen generellt samt i synnerhet i utsatta branscher. ska också genomföra årliga uppföljningar av det systematiska arbetsmiljöarbetet vad gäller både psykosocial och fysisk arbetsmiljö; vård- och omsorgssektorn ska belysas i särskild ordning. Vi vill stärka tillsynen av arbetsgivare för yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro. Vi vill förstärka utbildningsinsatserna kring arbetsmiljöarbetet. Vi vill förstärka det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården. Vi vill, som jag nämnde tidigare, också förlänga preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott. Jag ser fram emot att ta del av vad regeringen lägger fram i den nya arbetsmiljöstrategin. Vi har fortfarande inte fått ta del av någonting som gör att vi kan utröna vad som komma skall. Men detta är en jätteviktig fråga. Arbetsmiljöfrågorna är ständigt aktuella och bör så vara. Just nu upplever våra arbetstagare runt om i landet enorma utmaningar och svårigheter på sina arbetsplatser, och vi som är verksamma inom politiken bär ett stort ansvar för att underlätta och skapa förbättringar i denna svåra situation. Uppenbarligen har de insatser som införts inte varit tillräckliga. Här krävs krafttag i samverkan med berörda parter. Politikens och självklart regeringens yttersta ansvar är dock centralt. Jag vill passa på att önska alla en riktigt god jul och ett gott nytt år. 50 (M): Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 17 i AU5. För mig ska vara ett land där vi kan börja med ingenting och ta oss hur långt som helst, där var och en måste ta sitt ansvar och göra sitt bästa utifrån sina förutsättningar, där samhället finns när det oförutsedda eller olyckan är framme men där vi alla andra gånger tar vårt eget ansvar, fattar egna beslut och bidrar för att bygga oss själva och starka, där skolan är för alla, där dina arbetsinsatser ger dina möjligheter och där du väljer väg för just dig, om under livet. Vi lever i med stora förändringar på arbetsmarknaden, även utan pandemin och alla de konsekvenser den har fört med sig. Tyvärr var vi redan innan krisen illa förberedda att möta en stigande arbetslöshet då vi hade den högsta någonsin i en högkonjunktur. Den var EU:s femte högsta totalt sett och tredje högsta i EU för utomeuropéer; bara och ligger sämre till. För invånare med låg utbildningsgrad ser vi att en stor andel har högst grundskola, men en oroväckande stor andel har inte ens det. Det krävs ett rejält häv när vi kommer till vuxenutbildning på alla nivåer. Utbildning och goda språkkunskaper är A och O för att kunna vara attraktiv på svensk arbetsmarknad. Det är en utmaning vi måste ta tag i med kraft då konsekvensen annars riskerar att bli permanent utanförskap. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det vi nu ser är en förändrad arbetsmarknad med behov av ett längre arbetsliv. Där tar vi till vara gedigen kunskap och erfarenhet från dem som önskar fortsätta arbeta till. Det handlar om att ändra värdering till att skatta denna kompetens högt i stället för att rangera ut människor vid en fix ålder. Min tidigare chef och rektor hade minsann inte tänkt att lägga av den dag födelseattesten sa att pensionsåldern var uppnådd. Nej, av oss som hade honom som chef hade nog ingen tänkt tanken att det energiknippet skulle göra så. Men i ett system som är mer till för systemet än för flexibla och tänkande människor finns inget annat än att sluta och starta eget för att kunna få fortsätta att använda sin kompetens. Men vi ser också ett samhälle där kompetensutveckling och karriärbyten är mer regel än undantag. Det gör att vi måste vara beredda att lära om och lära nytt under hela arbetslivet. Det är ett sätt att hålla intresse och go uppe för vissa, men också en utmaning för andra. För att fler ska kunna ställa om och arbeta för att göra sig anställbara behöver systemet förändras så att man till exempel kan få skatteavdrag för egna utbildningskostnader och att samhället stimulerar till omskolning. Sammantaget ökar detta betydelsen av flexibla vuxenutbildningar som ställer nya krav på omställning. Staten behöver därmed genom sin del och sitt ansvar i samhällskontraktet underlätta för såväl arbetsgivare som individer att investera i utbildning. Svensk arbetsmarknad plågas av bristande rörlighet och föråldrade regleringar. Människor har alltmer olika förutsättningar när det gäller att få jobb, och företagen har svårt att få människor med rätt kompetens till olika arbetsuppgifter Målet bör vara att skapa en arbetslöshetsförsäkring som ger en tidsbegränsad ekonomisk trygghet, avdramatiserar en kortvarig arbetslöshet och möjliggör ett effektivt jobbsökande. Vi måste inse att 2000-talets arbetsmarknad inte kan styras med regleringar . Dagens anställningsskydd gör det svårare för människor som inte trivs eller passar på sin arbetsplats att gå vidare. För att förbättra rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden, stärka svensk konkurrenskraft och ge fler möjlighet att ha ett arbete bör turordningsreglerna reformeras till att i högre grad utgå från vem som har bäst kompetens att utföra uppdraget. Även andra delar i lagen om anställningsskydd bör ses över. Till exempel bör provanställningar förlängas från för att få fler att våga prova att anställa en medarbetare till, vilket kan sänka tröskeln till jobb för både unga och nyanlända. För att detta ska vara möjligt måste matchningarna på arbetsmarknaden fungera. kännetecknas svensk arbetsmarknad av stora matchningsproblem. som fler människor än någonsin behöver hjälp för att komma in på arbetsmarknaden är rekryteringsproblemen stora. Arbetsgivare hittar inte rätt kompetens. En väl fungerande matchning, och förmågan att ge den som är arbetslös rätt insats, kommer att spela en central roll för hur vi ska kunna hantera den utmaningen framöver. Arbetsförmedlingens ineffektivitet och låga förtroende är inte hela orsaken till matchningsproblematiken, men det blir tydligt att en reformering krävs. Vi vill se en struktur där fler aktörer får ta ett helhetsansvar för sina arbetssökande och där få ersättning efter hur väl de lyckas med att hjälpa den arbetssökande in i arbete. Kvalitet måste vara i fokus. Vi behöver en arbetslöshetsförsäkring som är tydlig, där individen i början har stor frihet att söka sig vägar till nästa jobb och där drivkraften att själv vara aktiv i detta premieras. Arbete och sparsamhet ska alltid löna sig. En försäkring ska vara en kortsiktig hjälp när du är mellan jobb och inte en varaktig försörjning. vill skapa förutsättningar för en modern arbetsmarknad där människor kan yrkesväxla, bygga på sin kompetens för att behålla ett jobb eller göra karriär. Med en starkare ekonomisk uppmuntran och ökad frihet skulle kunna få en arbetsmarknadsmodell som skapar både tillväxt och verklig trygghet: den att ha flera arbetsgivare att välja mellan. Det blir tydligt att vi behöver en arbetslöshetsförsäkring värd namnet. Med det utgångsläge är i nu behöver vi snarare en omställningsförsäkring för att möta framtidens arbetsmarknad, en arbetsmarknad där fler vågar ställa om och fler kommer till sin rätt. Fru talman, kammarkollegor! Det har varit ett omtumlande år för oss alla i olika stor utsträckning. Det har varit där vi har lärt mycket men också där vi har fått acceptera mycket som jag önskar att vi hade sluppit. I denna årets sista debatt för vårt utskott vill jag passa på att önska er alla en god jul och ett gott nytt år. Jag vill också rikta ett stort tack till kansliet för ert utförda arbete och ett tack till er kollegor för gott samarbete. Med visad hänsyn och omtanke om varandra, med hopp om en vaccinationsplan som fungerar och med ett samtal till någon som sitter ensam kan vi göra skillnad. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vågar vi inte lita på tomten – som med allra största sannolikhet har suttit i karantän – vill jag önska mig att vi hjälps åt att handla lokalt. Vill vi ha butiker, tjänster, arbetstillfällen och företag kvar måste vi hjälpas åt . Ingen kan göra allt, men alla kan göra något. 51 (C): Jag hade egentligen inte velat förlänga debatten ytterligare. Men det är lite besvärligt när det är olika talare i dessa coronatider, och vi får komprimera våra inlägg. Jag har gått upp i debatten för att yrka bifall till en reservation under punkt 5 som behandlas i AU5. Jag vill också passa på att säga, eftersom det har tagits upp i debatten, att intensivåret inte har någonting med etnisk diskriminering att göra, som har sagt. Det är en åtgärd för att skynda på och effektivisera etableringen så att de som kommer hit inte möts av passivitet utan av ett kompakt och krävande program där människor på snabbast möjliga och kraftfulla sätt integreras i . Det finns omnämnt både i budgeten och i väldigt mycket av vår kommunikation i samband med budgeten. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det viktigaste jag vill lägga till när jag ändå är här är att jag som alla andra vill önska en riktigt god jul till arbetsmarknadsutskottet, alla i kammaren, fru talmannen och också till det fantastiska kansliet som vi har haft hjälp av under detta dramatiska och svåra år. Jag hoppas och ser fram emot att 2021 blir bättre för oss allihop tillsammans! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2020/21:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2020/21:1 delvis) 52 (M): Då kommer vi äntligen till studiestöd! Det är ett område där de flesta av oss nog är överens om att det är ett fantastiskt och unikt studiemedelssystem som finns i . Men vi är kanske inte helt överens om upplägget och om finansieringen, och därför avstår från ställningstagande när det gäller beslut om statens budget inom utgiftsområde 15. Vi redovisar i stället våra överväganden i ett särskilt yttrande. Vi hade en debatt om studiestöd för ganska precis . Då berättade jag att jag hade ett 30-årigt förhållande med CSN. Jag har avbrutit det, och det är jag väldigt nöjd med. Äntligen är man färdig med detta – puh! Det var en seger, kan jag säga. Men det var förstås också en möjlighet att det fanns. Det är nästan 1 miljon människor i som använder studiestöd på både eftergymnasial och gymnasial nivå. Det är en fantastisk möjlighet. Man kan säga att det är en möjlighet för väldigt många. Det är en möjlighet att studera och finansiera sin drömutbildning. Det är en möjlighet att studera utomlands. Det är en möjlighet att studera även när man har fött barn och bildat familj, om man är lite äldre. Det är också en möjlighet till en ny chans att läsa en ny utbildning för att kunna behålla ett jobb, kanske öka sin kompetens eller få ett arbete. Det är alltså en väldigt viktig och fin möjlighet. Världsekonomin och ekonomi förändras i snabb takt. Även arbetsmarknaden förändras. Det har vi hört diskuteras här . Vi får ett längre arbetsliv, och det är större behov av kompetensutveckling. Vi kommer också att byta karriär under livet; det kommer snarare att bli regel än undantag att det sker när man arbetar. Det betyder förstås att kunskap och kompetens får en allt större betydelse för trygghet på arbetsmarknaden. Kunskap och kompetens kommer alltid att behövas. Därför vill vi från underlätta möjligheten att få studiemedel och även högre upp i åldrarna. Det går inte att nämna något utan att berätta om coronapandemins påverkan på vårt land. Tillsammans med den lågkonjunktur som också är på gång har den inneburit att tusentals människor har blivit utan arbete. Väldigt många har börjat studera i stället. Man behöver ställa om, och man behöver komplettera för att kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. Även studenter som examineras nu får en helt annan arbetsmarknad när de kommer ut. En helt ny era i det nya samhällskontraktet kommer att vara att både företag och offentligt anställda måste se till att man under yrkeslivet kommer att kunna komplettera och byta utbildning. Man måste göra detta möjligt i många olika former. Man kommer kanske också att kunna arbeta parallellt med sina studier. Vi är mycket positiva till att många vårdstuderande, till exempel, nu under pandemin har arbetat extra inom vården. Då har man kunnat få hjälp med att ta bort fribeloppet för att kunna studera och tjäna pengar. Fribeloppet är ju den gräns som finns för hur mycket man får tjäna utan att studiestödet påverkas. Denna hjälp har funnits nu . Vi hade hoppats att den skulle finnas också , för tyvärr har ju inte pandemin försvunnit – även om vi är väldigt glada för vaccinet som har kommit. Tyvärr säger regeringen nej till detta. Vi ser det som en viktig gest att det skulle finnas kvar – en gest för att du gör en stor insats när du är inne och arbetar även under dina studier när vi är i en så speciell situation. har fler förslag på nödvändiga åtgärder. Det råder stor brist på utbildade förskollärare. Det behövs många förskollärare. Vi vill nu att det ska införas en ny kompletterande pedagogisk utbildning, som kallas för KPU, för att akademiker och yrkesverksamma ska kunna komma tillbaka i ett yrkesliv och jobba som förskollärare i stället. Detta diskuterade vi även i går när vi pratade om högre utbildning. Vi moderater vill avsätta 25 miljoner till denna satsning. Det kommer att behöva utbildas ett stort antal poliser, vilket också har diskuterats mycket. Det räcker inte att bara utöka antalet platser vare sig det gäller polisutbildning eller annan utbildning. Det gäller också att ha en försörjning, och då blir studiemedlet väldigt viktigt. Vi vill göra det mer attraktivt att arbeta som polis i , och vi har ett förslag som gör att man blir av med sina studielån när man har arbetat som polis. Det blir alltså en utbildning som blir betald av staten, och det gör att det kanske blir mer attraktivt att utbilda sig och även mer lönsamt att arbeta som polis. Vi vill satsa för detta. Det finns fler brister. Det råder brist på bostäder för studenter. Det är höga kostnader för nyproducerade lägenheter. Vi vill att studenter ska ges möjlighet att ta ett så kallat tilläggslån. Det gör att det blir lättare för studenter att ha ett boende. Vi vet att det underlättar för studenter när man kan känna sig trygg med att man har ett boende. Man slipper flytta , och man slipper andrahandskontrakt eller tredjehandskontrakt. Vi vill gärna satsa 300 miljoner extra på detta för att kunna få en tryggare boendemiljö även för studenterna. Som jag sa inledningsvis är vi inte riktigt överens om hur vi ska finansiera och lägga upp studiemedlet. Därför kommer alltså att avstå från ställningstagande när det gäller beslutet. Jag har redovisat lite grann av det som ingår i vårt yttrande. Jag vill önska en god jul och ett gott nytt år, även om det blir väldigt annorlunda för alla. 53 (SD): I finns ungefär 10 000 förskolor, och strax över en halv miljon barn går i dessa. Andelen anställda med förskollärarexamen är . är legitimerade barnskötare. De flesta enheter klarar kravet på i alla fall en enda examinerad förskollärare på hela förskolan, men vissa kommuner har en så låg nivå som utbildade barnskötare och legitimerade förskollärare. I 263 av landets förskolor saknas till och med helt personal med någon form av legitimation. Det här är siffror som kommer från . Andelen förskollärare skiljer sig åt mellan olika typer av huvudmän och kommuner. I en rapport från SKR, Kommuner och Regioner, nämns att avståndet till lärosäten med förskollärarutbildning påverkar möjligheten att rekrytera personal eftersom förskollärare i hög grad stannar nära den högskola eller det universitet där de har utbildat sig. Bristen på utbildad personal är stor på landsbygd och i glesbygd samt i de områden som ligger geografiskt längst bort ifrån de platser där dessa utbildningar bedrivs. Trots att mycket kan göras digitalt och på distans – det har vi lärt oss – talar statistiken sitt tydliga språk: Detta är ett växande problem. Jag deltog i ett webbinarium kring förskolan som arrangerades av flera ledamöter från utbildningsutskottet där dessa fakta och denna statistik diskuterades och belystes. Denna utveckling gäller inte bara legitimerade lärare inom förskolan, utan den fortsätter sedan vidare upp i . ska vara ett land där människor kan bo och verka och ha barnen i förskola och skola även utanför de större orterna. Bristen på legitimerade förskollärare och grundskollärare i glesbygd och på landsbygd behöver åtgärdas. 194 av 290 kommuner faller inom dessa kriterier, och av befolkning bor i dessa områden. Potentiellt kan alltså vart fjärde barn tänkas gå i förskola eller grundskola i just de områden där det råder kraftig brist på legitimerad och utbildad personal. Vidare bör även nämnas det faktum att av examinerade lärare väljer att ta anställning utanför utbildningsbranschen eller som lärare och helt enkelt väljer att arbeta med något annat. För att påbörja ett arbete där vi försöker råda bot på lärarbristen inom förskola och skola föreslår därför att examinerade lärare som tar anställning i glesbygd ska få avdrag på sin studieskuld, vilket skulle innebära att hela studieskulden är avbetald efter ungefär .