prot · H80949 · 2020-12-08 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:171 Interpellation 2020/21:171 Kvinnors roll i konfliktlösning och fredsarbete av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2020/21:213 Interpellation 2020/21:213 Målet om EU:s lägsta arbetslöshet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:216 Interpellation 2020/21:216 Tillståndsprövningen gällande Kallak och Laver av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3782 och 3784 till näringsutskottet COM(2020) 767 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:FiU37 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden 2020/21:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i 2020/21:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 2020/21:UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i 2020/21:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2020/21:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 2020/21:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt utvecklingssamarbete 2020/21:NU3 Utgiftsområde 21 Energi § 5 Svar på interpellationerna 2020/21:182 och 204 om taxonomi 1 Statsrådet (MP): om jag har uppfattningen att naturgas är mer grönt och miljövänligt än vattenkraft eller om jag kan redogöra för hur jag verkar för att man ska rangordna energislagen efter miljömässig hållbarhet om det har varit en medveten strategi från min och regeringens sida att svensk vattenkraft ska klassas som mindre miljömässigt hållbar eller hur jag motiverar mitt handlande i fråga om EU:s nya taxonomi. har frågat mig om jag kommer att verka för att regeringen röstar nej till förslag ifall den fossilfria elproduktionen och bioenergin inte klassificeras som hållbara i taxonomiförordningen. Jag besvarar de tre frågorna gemensamt. Svaret på första fråga är nej. Jag anser självklart inte att naturgas är mer grönt eller miljövänligt än vattenkraft. Det som kommissionen nu försöker göra är i sig en stor utmaning. Det handlar om att ange tekniska kriterier för när en aktivitet kan anses hållbar utifrån ett klimatperspektiv och inte har väsentligt negativ inverkan på andra miljömål. Taxonomin kommer till att börja med att vara binär, det vill säga att en aktivitet klassas som antingen grön eller inte grön. Elproduktion med hjälp av vattenkraft och naturgas kan båda bli taxonomigröna aktiviteter, men det är betydligt svårare för elproduktion med hjälp av naturgas att nå dit. Vad avser andra fråga ställer jag mig lite frågande till vilket handlande som avses. Regeringen har agerat för att hållbarhetsfrågor ska få en central roll i de finansiella marknadernas utveckling. Det är också ett av beslutade mål för politikområdet. har dessutom varit ett av de mest pådrivande länderna i att så även ska vara fallet inom EU. Regeringen har därmed också stöttat arbetet med att utarbeta en europeisk taxonomi. Processen att fastställa de tekniska urvalskriterierna är dock kommissionens ansvar. Det har varit en lång process där kommissionen nu är i slutfasen. Regeringen avser givetvis att skicka in synpunkter såväl via den öppna konsultation som pågår som i den kommitté där medlemsstaterna är representerade. fråga är för tidigt väckt. Det finns nämligen fortfarande stora möjligheter att påverka utformningen av de tekniska kriterierna innan beslut tas. analyserar fortfarande kommissionens förslag. Men min utgångspunkt är att agera sakligt för förändring i linje med svenska intressen och ståndpunkter på samma sätt som tidigare i förhandlingarna har agerat framgångsrikt. En omställning till en hållbar utveckling är absolut nödvändig. Det är regeringens övertygelse. Regeringen kommer att fortsätta agera om kommissionen gör ställningstaganden som kan ifrågasättas utifrån de ramar som förordningen anger eller om kommissionen gör andra tolkningar än vad medlemsstaterna avsåg med taxonomiförordningen, till exempel om taxonomin riskerar att vara kontraproduktiv i arbetet med att ställa om samhället mot en hållbar utveckling. Då interpellanterna anmält att de var förhindrade att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att och i stället fick ta emot statsrådets interpellationssvar. 2 (M): Tack för svaret, statsrådet! Jag tackar för möjligheten att ha en debatt om den viktiga frågan om taxonomi. Det vi diskuterar, fru talman, är ett slags klassning av företag och verksamheter – om de ska anses vara hållbara eller inte hållbara. På det sättet kan finansieringsmöjligheterna påverkas; det kan bli dyrare för något som anses icke hållbart. Det vi pratar mycket om , både i den svenska och i samhällsdebatten i stort, är det svenska el- och energisystemet: Ska kärnkraft, vattenkraft, biomassa och annat anses vara hållbart eller inte? Beroende på resultatet kan det påverka inte bara ett energiföretags verksamhet utan naturligtvis också dess kunder. Om till exempel ett fastighetsbolag väljer att handla upp vattenkraftsel och den av , stödd av den , anses som icke hållbar kan även fastighetsbolagets verksamhet påverkas. Bolaget kan få dyrare belåning och sämre möjligheter, och det är likadant för annan företagsamhet i . Jag ska vara tydlig med att inte har något att invända mot ambitionen att jobba med tillväxt och omställning, klassificering och hållbarhet. För oss är den långsiktiga visionen att kombinera en fortsatt tydlig, kraftfull ekonomisk utveckling med en grön omställning. Det är därför vi talar mycket om hur oroande det är med de elkriser vi har i landet och om vikten av att ställa om inte minst industrin och transportsektorn. Det som är uppe till diskussion , i valda delar, är dock hur man ska klassa el och energi när man här och har förslag på bordet som rör vattenkraft och biomassa – och längre fram sådant som rör kärnkraft och andra delar av energisystemet. Det är inte bara som är oroade, utan även andra, brett i samhället, känner en oro över det som ligger på bordet. Ett exempel är skogsägarna i , som uttrycker en djup oro över vad som ligger på bordet gällande biomassan och att skogsbruket i kan klassas som ohållbart trots att det annars brukar omhuldas som ett grönt guld. Fastighetsägarna är en annan organisation som uttrycker samma sak. I grunden här ligger att har EU:s renaste elsystem, fru talman. Det är EU:s renaste. Jag kollade , och då var utsläppen för varje producerad kilowattimme i . I var det , och i var det 546. var av den svenska elproduktionen fossilfri, medan bara en tredjedel var det i och i . Och sedan har vi det vi nu diskuterar. Vi har alltså en grund i , historiskt av kärnkraft och vattenkraft och av en framväxande kraftvärme och vindkraft, som har gett rimliga priser och en leveranssäkerhet med historiskt låga utsläpp – inte minst om man jämför med kontinenten, där mycket av detta äventyras. Jag har tre frågor till statsrådet. Den första gäller att det har skett en överläggning i där har krävt att man från regeringens sida ska stå för en teknikneutral lösning. kan vi konstatera att man på förhand lyfte bort solkraft och vindkraft, och då är det inte teknikneutralt. Därför undrar jag hur statsrådet ser på frågan om han fullföljt mandatet. Den andra frågan gäller att det hölls ett så kallat expertgruppsmöte i , fru talman. Där framförde statsrådet representant en teknisk synpunkt om skog, men däremot framfördes inga som helst synpunkter för att värna den svenska vattenkraften eller biomassan. Jag undrar varför statsrådet gav instruktionen till tjänstemannen att driva den linjen i . Sist och slutligen, fru talman: hålls nästa expertgruppsmöte. Hur ser mandatet ut? Är statsrådet beredd att offentliggöra detta för riksdag, medier och allmänhet, så att vi vet vilken linje han och regeringen driver i ? 3 (M): Jag tar emot svaret för räkning. I sin interpellation ställer han en väldigt befogad fråga om en konkret bransch – vattenkraften – kopplat till naturgasen. Bara detta att vattenkraften kan behandlas som mindre hållbar än naturgas visar hur märkligt förslaget från EU är. Men det är inte bara vattenkraften som berörs, utan vi har fått ganska många skrivningar från olika branscher . Jag kan nämna skogsindustrin, it-sektorn, fordonsindustrin, fastighetssektorn, biobränsleproducenterna, avfallsförbränningsnäringen, kärnkraften, gruvindustrin och stålverken. Det är bara några av de branscher som skulle drabbas av detta taxonomiförslag. Jag blir också väldigt bekymrad över inställningen från regeringens sida, senast i finansutskottet, när statssekreterare var där med sina opolitiska tjänstemän. Bland annat återupprepades detta med frivillighet – det här är inte tvingande, utan varje företag gör som man vill. Ja, det gör man, men precis som visat här är själva tanken med detta att det ska vandra nedåt i näringskedjan. Det hamnar i slutänden på den lille skogsägaren ute i skogen, den lilla enskilda firman med egen skog. Om man inte uppfyller alla dessa krav kommer inget sågverk att vilja köpa virket för att i sin tur leverera till någon annan som är certifierad. Detta drabbar alltid den sista, minsta näringsidkaren, längst ned i näringskedjan. Jag blev också lite bekymrad när jag hörde både och hans tjänstemän säga att detta skulle vara en stor fördel för . Det sa man alltså som avslutning i finansutskottet, efter att hela utskottet uttryckt sin stora oro för hur detta ska påverka det svenska näringslivet. Då får vi svaret från tjänstemännen: Detta är jättebra för . Det gör mig väldigt orolig om detta är något som genomsyrar departementets och inställning i denna fråga när man åker ned till – det här är jättebra för , och vi tar det rakt av. Det är den känslan man får. Hela tanken att med ett majoritetsbeslut i låta en del länder straffa ut andra länders näringsverksamhet är i grunden orimlig. Då är det väldigt viktigt att man har en regering som verkligen är aktiv och engagerad i denna fråga och tar den på allvar. Där känner jag en väldigt stor oro; det gör vi från moderat sida. Jag återkommer med mer om taxonomi i min egen interpellation sedan, men jag skulle nu vilja fråga statsrådet om han anser att regeringen verkligen har gjort allt man kan i denna fråga och om man har engagerat sig tillräckligt längs vägen. Delar statsrådet statssekreterare och hans tjänstemäns inställning att detta i grunden är jättebra för ? egna tjänstemän verkar väldigt nöjda med detta förslag. Om man är så nöjd med förslaget är det svårt att se att regeringen skulle sätta någon kraft och energi bakom att försöka förändra det. Vi kan börja debatten där. 4 Statsrådet (MP): Jag tackar för inläggen i debatten. Låt oss börja med att konstatera något som vi ändå borde kunna vara överens om: Detta är kommissionens förslag. Det är de som har hållit i pennan och författat förslaget till taxonomi. Regeringen är i en konsultationsfas, det vill säga kommissionen har hört av sig till alla regeringar och även alla andra intressenter i EU för att dessa ska kunna komma med synpunkter och påverka förslaget. Jag blir genuint orolig av uppgivna inställning. Man låter som att detta redan är avgjort och det redan är bestämt hur taxonomin ska utformas. Från regeringens sida är vi inte uppgivna på det sättet. Jag beklagar om oppositionen redan nu har intagit den inställningen. Det tror jag inte leder arbetet framåt på det sätt som behövs. Det är väldigt viktigt att vi, som vi har gjort under hela den här resans gång, fortsätter att komma in med synpunkter. Det har vi också gjort när taxonomin varit under framtagande. Vi har också haft täta kontakter med och oppositionen. De mandat som för fram under förhandlingar i EU har självklart diskuterats med oppositionen och hela . Jag vill poängtera att detta nu befinner sig i en konsultationsfas. Det finns möjlighet för alla som har uppfattningar om taxonomin, förslagen och de tekniska regleringarna att nu sammanfatta sina synpunkter och komma in med dem till kommissionen. På så sätt kan man göra sin röst hörd och påverka detta beslut i den riktning man tycker behövs. Vi har som sagt haft en ganska lång process, och under den processens gång har vi haft en förankring inte bara med utan även med många andra aktörer. Vi har en referensgrupp med över 100 olika deltagare, som vi diskuterar taxonomin med och som vi också får tillbaka synpunkter från. Detta är såklart synpunkter som vi sedan bakar in i den respons som regeringen ger till kommissionen. Det höga tonläge som redan märks i denna debatt kan ifrågasättas utifrån det perspektivet. Det tonläget kanske skulle sparas till kommunikation gentemot kommissionen för att påverka det förslag som den nu har på bordet och som vi har möjlighet att påverka framåt. Självklart har regeringen mandat som vi har diskuterat oss fram till med . Det finns ingen tvekan om att regeringen har fört fram de mandaten; det är precis det som är avsikten med de mandat som ställer sig bakom. De mandaten har också påverkat kommissionens förslag. Det finns till exempel tydliga skrivningar om teknikneutralitet i det förslag som ligger . Däremot är det kanske att vara lite väl snabb att hoppa till att enda sättet att följa ett mandat är att det får precis det avtryck som själva önskar i det slutgiltiga förslaget, som självklart är framtaget med många olika länders inspel och synpunkter. kan inte ge regeringen ett mandat som med hundraprocentig säkerhet kommer att genomföras i de EU-dokument som kommer fram, på exakt det sätt som förväntat sig. känner väl vid det här laget till att EU-systemet bygger på att man för fram sina länders åsikter och det sedan blir ett förslag som balanserar dessa olika åsikter mot varandra. Så ser det självklart ut även i detta fall. Jag tycker kanske inte att känsla är talande när det gäller sanningen. Regeringen har varit aktiv genom hela denna process, och vi har fört fram väldigt tydliga ståndpunkter. De har också förändrat detta förslag i positiv riktning, sett ur synvinkel. Det finns fortfarande delar kvar som vi behöver påverka, och regeringens inställning är att vi ska påverka dem. Vi har inte gett upp, och jag hoppas att inte har gjort det heller. 5 (M): Min ambition framåt är att vi för ska se en tydlig och kraftfull ekonomisk utveckling och att vi kombinerar detta med en långsiktig grön omställning till hållbarhet. Jag är övertygad om att detta kommer att kräva mycket, bland annat att vi behöver använda väsentligt mer elektricitet i för att ställa om inte minst industri och transporter. Då behöver vi egentligen nyttja alla fossilfria kraftslag vi har i : kärnkraften, vattenkraften, vindkraften och allt det andra. Statsrådet tycker att det är dystopiskt. Jag kan ärligt säga att jag är oroad över det som ligger på bordet. Jag är också oroad över statsrådets och regeringens rätt slapphänta inställning till ett sådant förslag, som är väldigt långtgående. Allvarligt talat – det vi nu diskuterar kan i praktiken innebära att all svensk vattenkraft och biomassa kan klassas som icke hållbar. Det är egentligen det vi talar om, och det får väldigt långtgående effekter. I en intervju säger statsrådet att har tagit en aktiv roll i förhandlingarna för att påverka utformningen. Jag undrar på vilket sätt statsrådet anser att man har tagit den rollen och kan påverka med framgång för att faktiskt värna svenska intressen. Statsrådet är också inne på mandatgivningen mellan riksdag och regering. , tror jag att det var, formade , , en majoritet och gav ett mandat till och övriga regeringen att rösta nej till den förordning som ligger i botten för detta – helt enkelt för att våra fyra partier samlat hade synpunkter och inte delade uppfattningen om det hållbara skogsbruket. Detta är kritik som bland annat vi i nu tydligt följer upp. Detta är inte något som bara vi säger, utan skogsindustrierna är väldigt tydliga när de i sin sammanfattning pekar på hur detta kan äventyra mycket av den svenska skogsindustrin, som, säger de själva, baserar sin produktion på i princip fossilfria processer. De kan då klassas som icke hållbara. Skogsindustrin säger vidare: Däremot innebär kommissionens förslag att företag som använder fossila råvaror kan få verksamheten klassad som hållbar genom att blanda in en mindre andel förnybar råvara. Detta sammanfattar en del av knepigheterna från kommissionens sida, som gör att inte bara utan breda intressen i samhället reagerar på detta. Det för mig, fru talman, in på de tre frågor som jag lyfte i mitt första anförande och som jag gärna upprepar. Det har skett en överläggning i , där det blev tydligt att teknikneutralitet är det som regeringen har att hålla sig till som en ledstång i detta arbete. Jag skickade en skriftlig fråga till ministern , och då sa ministern: ”Vi har i dessa förhandlingar fått gehör för flera, för , viktiga frågor, så som en hög miljöambition, teknikneutralitet, förutsägbara regler för förnybar elproduktion”. ser vi att detta lagförslag i grunden inte är teknikneutralt. Jag undrar vilken grund statsrådet har för sitt påstående. Sedan, fru talman, vill jag återkomma till expertgruppsmötet , då statsrådet representant vid ett möte – det var väl inte i utan i ett webbinarium, tänker jag – hade en synpunkt på ett kriterium om skogen men i övrigt över huvud taget inte tog till orda och talade för den svenska vattenkraften och den svenska biomassan. Jag upprepar min fråga: Varför gav statsrådet tjänstemannen mandat att driva den linjen i ? För det tredje är det ett expertgruppsmöte , . Jag ställer mig frågan hur mandatet i ser ut . Är statsrådet beredd att offentliggöra detta för riksdag, medier och allmänhet, så att fastighetsägare, energibolag och andra i detalj vet vilken linje man tänker driva i ? I detta anförande instämde (SD.) 6 (M): Jag konstaterar att både statsrådet och statssekreteraren – statssekreteraren var i finansutskottet – väldigt tydligt markerar att detta minsann inte är regeringens utan kommissionens fråga. Då blir jag också lite bekymrad. Under alliansåren, när vi hade viktiga och svåra EU-frågor, gick vår regering i spetsen för att försöka få gehör för svenska ståndpunkter i . Det är faktiskt regeringen som styr , och det är regeringen som företräder och svenska intressen. Man kan inte säga att detta bara är kommissionens förslag, utan man måste ju påverka . Frågan är hur vi hamnade här över huvud taget. Det är klart att tonläget är högt. När man tar del av alla förtvivlade och oroliga skrivelser från olika branscher i och hör hur de ser på detta och hur det skulle kunna påverka deras näringar, när man inser vilket hårt slag detta kan bli mot den svenska energiförsörjningen och när man inser hur hårt detta kan slå mot svenska jobb och svensk samhällsekonomi blir man faktiskt orolig. Då höjer man tonläget, och det är ganska naturligt, tycker jag. Det här är en oerhört allvarlig fråga. Som jag sa till en kollega förut: Jag har suttit i , och jag tror aldrig att jag har varit med om en fråga som kan få så enormt stora konsekvenser för så stor del av det svenska näringslivet . Den här frågan måste man ta på största allvar. När det förra beslutet togs, som och även statsrådet nämnde, var det enda land som röstade nej. Det var tack vare att vi då var ett antal partier som drev igenom att regeringen skulle ha den ståndpunkten. Då var vi ensamma om detta i . Det var några länder som avstod – jag tror att det var fyra stycken – men det var bara som röstade nej. Det var naturligtvis just där som regeringen skulle ha arbetat stenhårt för att bygga allianser. är i tolv. Hade en majoritet då sagt nej till den här förordningen hade det inte blivit något av det hela. Men det gjorde man inte. Då är frågan: Hur tänker statsrådet nu vända detta? Klockan är som sagt fem i tolv. är för att komma in med synpunkter på detta, och vi har fått på oss att reagera på detta, och detsamma gäller branscherna. Då får vi det lite raljanta svaret att vem som helst ju kan skicka in synpunkter till ! Det är ju inte så det fungerar. Det är regeringen som måste göra detta. Det är regeringen som har mandatet, kraften och den politiska makten bakom sig att faktiskt påverka förslaget. Därför vill jag upprepa fråga: Vad har regeringen nu för agenda, och vad har man för mandat till dem som ska förhandla och ta diskussionen nu ? Det är vi alla väldigt intresserade av. 7 Statsrådet (MP): Det är tydligt att det är angeläget att vi nu försöker påverka det här förslaget. Det har jag varit väldigt tydlig med också i mitt anförande och i kommunikationen. Det finns delar i detta som regeringen anser att vi behöver justera, och det kommer vi också att arbeta aktivt för att göra. Det har inte rått någon tvekan om det över huvud taget. Jag hoppas att det också har framgått för herrarna i den här debatten. Det verkar nämligen som om man inte riktigt vill lyssna på det örat. Om man berömmer sig av att det var ett så bra steg att en majoritet i med bland andra bestämde att skulle rösta nej till taxonomin kan man fråga sig: Om det nu var ett så effektivt verktyg att använda, varför har förslaget då inte blivit bättre av det? Det var ju faktiskt majoriteten i som bestämde att vi skulle rösta nej. Länder som och avstod från att rösta. Jag vill hävda att den linje som regeringen har intagit och som handlar om att gå in i diskussion med kommissionen, föra fram linje och föra diskussion om sakfrågorna är den konstruktiva vägen att gå. Där har vi som sagt också lyckats få igenom förändringar som har lett i rätt riktning. Den beskrivning som görs av agerande tycker jag är ganska stötande. Det antyds till exempel att vi inte skulle föra fram de mandat som vi har förankrat i . Det är fullständigt felaktigt. Det skulle ju vara tjänstefel om det hade skett, men det har inte skett. Det kan ni alltså slå ur hågen med en gång. Det är viktigt att vi har en taxonomi på EU—nivå och att vi får en drivkraft för att investeringar som görs på EU-nivå ska riktas mot det som är hållbart, inte minst för att energisystem och andra system i resten av EU också ska ställas om i riktning mot det som nu var på väg att göra. Vi har ju ställt om genom att vi har varit otroligt aktiva och drivit på för hållbara investeringar. Det behöver också , och andra länder nu göra för att vi tillsammans på EU-nivå ska kunna uppfylla de målsättningar som vi gemensamt har ställt oss bakom. Jag tycker att det är farligt att göra som och lyfta fram ett enskilt möte och ett enskilt inlägg från i den långa diskussion om taxonomin som har varit och säga att det är hela ståndpunkt i de här frågorna. En sådan syn på agerande är fullständigt felaktig. Vi har inte nöjt oss med att föra fram våra synpunkter vid ett enda möte , utan vi har gjort det konsekvent under hela resans gång. Vi har också fått igenom förändringar, till exempel att det ska gälla alla finansiella produkter och inte bara några – alltså inte bara de som är mest miljömässigt inriktade. När det gäller bioenergi har vi fått en referens till att det ska vara i linje med förnybarhetsdirektivet, som ju inte bara rör bioenergi utan all förnybar energi, till exempel vattenkraft. Det är inriktat på att möjliggöra att vi använder de förnybara energikällorna. Vi har också drivit på hårt för teknikneutralitet, att alla tekniker ska bedömas utifrån samma grunder. har agerat och konsekvent. Vi har också fått igenom förändringar i taxonomin. Det är vi också inriktade på fortsättningsvis. glömmer i den här debatten bort att det finns många delar av svenskt näringsliv som just går i denna riktning och söker investeringsmedel för att ta de nya stegen framåt – de steg som gör till ett än mer hållbart land.