prot · H80940 · 2020-11-24 00:00:00 — Hela regeringens arbete går naturligtvis nu ut på att skydda befolkningen i från med alla till buds stående medel. Vad gäller brexit stod det ju stilla , men det låter nu som att en riktig process är igång. Inte minst det faktum att den sköts under tystnad är ett gott tecken. har fått ett mandat som han och hans organisation förhandlar utifrån, så de vet mycket väl hur långt det mandatet räcker. låter det, när det gäller de tre känsligaste frågorna som vi har talat om länge, som att det ändå finns en dialog på gång. Det går aldrig att lova någonting men, visst, förhoppningen är att vi ändå har kommit dithän att det finns möjligheter. Vi hoppas verkligen det, för det här behöver . Jag känner tilltro till att det sköts genom mandatet. 22 (L): Tack för en bra dragning och bra svar , statsministern! Jag börjar med att konstatera att när det gäller frågan om rättsstaten finns det inte bara ett starkt stöd från , utan det är väl närmast så att det inte finns något annat mandat, får man konstatera efter den här frågestunden, för någonting annat än att försvara rättsstaten helt och fullt i alla de länder som ingår i Europeiska unionen och på det sätt som statsministern har redogjort för. Jag har en fråga som tar avstamp i vaccinerna. Som liberal blir man väldigt glad, fru talman, när statsministern nu på ett väldigt tydligt sätt förklarar hur Europeiska unionen och de gemensamma muskler som vi får när vi samarbetar faktiskt skapar den här möjligheten som vi nu kommer att få till en mycket god tillgång till vaccin. Det är någonting som inte på samma sätt hade kommit till del, eller andra länder i Europeiska unionen, om vi inte hade varit medlemmar och på allvar samarbetat med andra. Min fråga är – utifrån scenariot som vi har just nu där vi tillsammans tack vare att vi gemensamt får muskler och med vaccin kan stävja covid i hela unionen – om statsministern drar lärdom av detta. Det finns ju andra områden, till exempel när det gäller mycket högspecialiserad vård, vård för mycket sällsynta sjukdomar, med stort utrymme för Europeiska unionen att utveckla ett mycket djupare samarbete och där utgångspunkten är densamma, nämligen att varje enskilt land har väldigt svårt att skapa vård av den kvalitet som krävs för att rädda patienter men att Europeiska unionens medlemsländer skulle kunna göra det ihop. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Drar statsministern lärdom av detta? 23 Statsminister (S): Ja, vi är helt överens om rättsstatens principer, och det är bra. Det är en stark signal från riksdag, och det är bra med det stödet. När det gäller vaccin är EU-samarbetet en möjlighet. När det gäller lärdomar rörande vården finns det säkert sådana. Vi ska komma ihåg att det här är ett statligt mandat. Hälso- och sjukvården är medlemsstaternas mandat. Det går säkert att dra lärdom vad gäller ytterligare samarbete på forskningsområdet. Vilka slutsatser som kan komma att dras därutöver kanske vi ska överlåta till den kommission som vi själva har tillsatt för att se på regering, myndigheter, regioner och kommuner – men det kanske även där kan finnas någon slutsats att dra vad gäller EU-samarbetet, vad vet jag. Det måste kommissionen få svara på. Än är jag inte där med någon säker slutsats, men jag tycker att EU-samarbetet och det vi kan göra utan att bryta mandatet som finns här är av största vikt. I grund och botten är det medlemsstaternas sakfråga. 24 (L): Tack för svaret, statsministern! Det är lite oklart vad den socialdemokratiska ståndpunkten är när det gäller de här frågorna. Socialdemokraterna i har varit duktiga när det gäller till exempel antibiotikafrågor, som ju också handlar om att skydda liv och hälsa för europeiska medborgare och där det också handlar om att vi ensamma inte kan göra det men kan göra det mycket effektivt om vi gör det ihop. När det gäller vaccinet redogör för en väldigt rimlig ståndpunkt, nämligen att det är med gemensamma muskler som vi kan få till bra upphandlingar som kommer hela till del. Men då undrar jag: Varför drar man inte slutsatsen att vi då också skulle kunna ha till exempel europeiska specialistcentrum för mycket sällsynta sjukdomar eller mycket avancerad vård? Inom sådan vård behöver läkarna kvantitet för att få en sådan vana som man inte kan få med bara ett nationellt patientunderlag, utan det behövs fler för att patienterna i slutändan ska få så god kvalitet på vården som möjligt. 25 Statsminister (S): Som jag sa kan det visst vara så att vi behöver utöka samarbetet ytterligare, men frågan var över huvud taget inte uppe till diskussion på det här mötet i som jag rapporterar tillbaka från . Med all respekt vill jag säga att vi kanske kan återkomma till den där diskussionen. Den är nog viktig men diskuterades inte på det här mötet. 26 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer När man kommer så här i slutet av frågestunden är ju de flesta frågor ställda, och många svar har vi också fått. Men jag ska alla fall försöka få någon ny liten vinkling på det hela. De här dagarna är vi många som längtar och nästan törstar efter positiva coronanyheter. Samarbetet inom EU för att upphandla och ta fram ett vaccin till alla medborgare är ju något som vi alla hoppas väldigt mycket på. Resultaten från de olika vaccinkandidaterna ser lovande ut. Förhoppningsvis kommer man att kunna vaccinera prioriterade grupper , men naturligtvis är ingenting klart. Och även om inget är klart förrän vi har fått ett godkänt vaccin på plats vill jag ändå fråga statsministern: betydelse ser du att EU-samarbetet har haft för att påskynda utvecklingen av ett vaccin för att alla ska kunna få ta del av det? 27 Statsminister (S): var också inne på detta i sin fråga. Jo, det är klart att det har en enorm betydelse. Det är en väldig skillnad i möjligheter om med drygt 10 miljoner invånare i stället deltar i ett samarbete som omfattar 500 miljoner invånare. Det är klart att i den diskussionen med de företag som ska forska, utveckla och producera vaccinet blir det en helt annan kraft – så är det. Jag bedömer att det har en stor betydelse för tillgång till vaccin. Jag tycker också att det har stor betydelse i och med det faktum att EU har samma ambition som har uttryckt, att vi måste se till att också världen där utanför faktiskt får tillgång till vaccin. Det är många fattiga länder som inte alls har samma resurser som vi och vars medborgare också ska ha vaccinet. Där har vi samma inställning. Det har också betydelse för vår förmåga att driva den linjen att vi har full uppställning i Europeiska unionen i vår diskussion med resten av världen och producenterna. På frågan här från är mitt svar att EU-samarbetet också i det här perspektivet har väldigt stor betydelse. 28 (S): Jag är nöjd med svaret. 29 (MP): Tack, statsministern, för återrapporten och tydliga och bra svar! Jag instämmer med många andra riksdagsledamöter angående detta med rättsstatens principer. Demokratin är ju Europeiska unionens bultande hjärta och verkligen det ordentliga mervärdet av Europeiska unionen och de grundläggande värderingarna: jämlikhet, rättsstatens principer, domstolarnas oberoende och mänskliga rättigheter. Vi ser nu till exempel i en väldigt tuff situation när det gäller abortfrågan, och där det genomförs stora demonstrationer som vi försöker stötta. Det är liksom inte bara paragrafer på ett papper, utan det är människor av kött och blod som drabbas om detta inte blir på ett bra vis. Jag uppskattar därför att statsministern har varit väldigt tydlig inför och även här i frågestunden med att detta är något som driver på väldigt tydligt för. Det var ju förhandlingar om de här frågorna , även om man kan tycka att de egentligen inte borde vara förhandlingsbara. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Ordningsföljden är väldigt viktig, för som jag har förstått det kommer man att först besluta om rättsstatens principer och därefter om hela budgetpaketet. Om jag har förstått det rätt blir det en fördel för oss demokratiivrare, så att säga, att lite grann av hävstångseffekten i så fall faller bort. Man kanske får syna korten lite där. Hur mycket har och egentligen att sätta emot i detta när de har alla andra länder emot sig? Jag skulle vilja ha en försäkran från statsministern om att vi nu verkligen håller ut hela vägen med det förslag som kommit från . 30 Statsminister (S): På det sista kan jag definitivt svara att ja, vi håller ut. Det är viktigt. Men likafullt kommer det att vara en ganska guppig väg eftersom och agerar som de gör. Vi kunde höra att det har presenterats en undersökning bland befolkningen i och att det finns en majoritet även i och för att det är viktigt att stå upp för rättsstatens principer. Det tycker jag är ett ytterligare argument gentemot de länderna. Om man ska ha resurser och stöd från en organisation som bygger på rättsstatens principer är det naturligt att man säger: Vi står också upp för rättsstatens principer. Om man inte är beredd att göra det är det någonting som i grunden är fel. Då har vi ett rejält problem. Och måste vi ta tag i problemet och inte bara skicka ut pengar utan garantier för att rättsstatens principer efterlevs. Precis som säger handlar det om mänskliga rättigheter, hela den mediala situationen, akademin, domstolarna och så vidare, så det är oerhört viktigt att vi nu står upp för rättsstatens principer. När det sedan gäller frågan vad som görs först hävdar naturligtvis de två länderna att de delar som ingår är ett paket, ett beslut. Exakt hur den tvisten kommer att sluta måste någon annan fundera mera på. Men det är lika bra att säga som det är. Vi har ett stort problem här. Vi måste lösa det, för EU är så oerhört viktigt för oss alla medlemsstater. Men det måste bygga på att man står upp för rättsstatens principer. Det kan vi inte ge avkall på. 31 (MP): Tack, statsministern, för det mycket tydliga svaret! Det uppskattar jag. En annan fråga som jag vill ta upp är förstås coronakrisen. Vi är ju verkligen i ett allvarligt läge. Jag tycker att man känner runt omkring sig att det är en helt annan känsla nu jämfört med . Det är väldigt bra att det finns en uppslutning kring snabbtestning och att den gemensamma upphandlingen av vaccin äntligen har ägt rum. Det är också bra att man arbetar med att samordna på olika vis. Min fråga handlar om exportrestriktioner. , när allting hände, var det väldigt smärtsamt att se hur medicinsk utrustning fastnade vid landsgränser. Det var liksom ett slag mot solidariteten inom unionen, men där tog ett väldigt bra initiativ för att stävja detta. Då undrar jag: Finns det en risk för att detta händer igen, eller jobbar man proaktivt för att lösa det? 32 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Man ska aldrig säga aldrig. Men det fungerar mycket bättre nu än och hur den förlöpte. Vi ser inte de där tendenserna , men vi kan ju aldrig garantera något. Hur vaccindistributionen ska ske är uppgjort på förhand utifrån befolkningsmängd, så att alla får sin andel. Sedan kan det ske saker smygvägen, något som vi kanske inte känner till. Det går inte att garantera att det inte sker. Men både kommissionen och de flesta av medlemsstaterna var tydliga med att vi inte ha det så att en marknad som vi är så beroende av helt plötsligt inte fungerar när vi är som mest beroende av den. Jag tror att de flesta nog drar sig för att hamna i en liknande situation. 33 (M): Låt mig inledningsvis ta tillfället i akt att ge statsministern beröm för sitt tal till nationen . Mitt beröm rör tydligheten i talet. Det var en tydlighet som verkligen behövdes och som jag, tyvärr, har saknat i stora stycken från regeringens sida under coronapandemin. Men när statsministern i sitt tal konstaterade att ”många har slarvat med att följa råd och rekommendationer” tycker jag att det är viktigt, fru talman, att statsministern förstår och erkänner att otydligheten och de dubbla signaler som regeringen har skickat, tyvärr, sannolikt har bidragit till den bristande efterlevnad som statsministern talade om. Regeringen behöver helt enkelt lära sig av sina misstag för att förbättra arbetet framåt. har varit väldigt tydlig i sina rekommendationer till medlemsländerna om vilka konkreta motåtgärder man vill se för att minska antalet fall av covid-19. Kommissionen har bland annat understrukit behovet av testning, inklusive användningen av snabbtester, och man uppmanar alla medlemsländer att utveckla och använda sig av appar för att bryta smittkedjor. Allt detta, fru talman, ligger väl i linje med vad vi från sida har efterfrågat. Vi vill att regeringen ska ta ett initiativ till en samlad nationell strategi för testning, smittspårning och isolering. Vi tycker också att även skyndsamt bör få på plats en app för smittspårning. Därför, fru talman, vill jag fråga statsministern hur har svarat på kommissionens rekommendationer. Vilket besked har statsministern gett till kommissionen och till sina övriga europeiska kollegor när det gäller till exempel den nationella testningsstrategin, smittspårningsapp och övriga rekommendationer som har kommit från kommissionen? 34 Statsminister (S): Jag blev först förvånad över att jag skulle få beröm och tänkte ”Det kan aldrig vara möjligt!”, och naturligtvis vändes det till någonting kritiskt. Men det är okej! Jag delar inte uppfattningen att vi har slarvat med beskeden. Vi har varit väldigt tydliga med målsättningen för bekämpningen av coronapandemin och vilka strategier vi faktiskt använder. Det har framgått . Med en situation som förändras bör också beslut förändras, och när verkligheten förändras ska naturligtvis åtgärderna förändras. Det är det vi gör. Det är det som är att fatta beslut – rätt beslut vid rätt tillfälle. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Vi har också varit väldigt tydliga med betydelsen av testning. Det är därför vi har skjutit till så mycket resurser till regionerna för att klara testningen; vi ligger på något enbart för att testningen ska fungera. Vi är nu uppe i drygt en kvarts miljon tester . Jämför man med är det klart att det ser lite ut, men jämför man med tror jag att vi till och med ligger lite över. I det avseendet ligger vi nog alltså bra till, om man ska jämföra oss med andra europeiska länder. Dock behöver vi göra mer, och det är därför vi också tittar på möjligheten att handla upp till exempel mer laboratoriekapacitet. Inte minst kan vi ta det riktigt stora steget i den stund vi får flera snabbtest som är tillräckligt tillförlitliga och där länderna kan lita på varandras bedömning att de utförs på rätt sätt och att resultaten är tillförlitliga – att vi kan lita på varandra. är det fortfarande så, vad jag förstår, att det för en del av snabbtesterna likafullt behöver göras ett PCR-test om testet visar positivt. Då kräver ju även det kapacitet. Snabbtesterna kommer dock att bidra, och vi är med i den koordinationen och samordningen. 35 (M): Tiden är knapp, så jag nöjer mig med att konstatera att vi har lite olika uppfattning om tydligheten från regeringens sida. Jag är lite bekymrad över den bristande självkritik jag hör från statsministern. vill jag dock fråga om vaccinationsfrågan, fru talman. När vi moderater tidigt i pandemin lyfte behovet av att från svensk sida snabbt agera för att säkerställa tillgången till vaccin och påbörja det mödosamma arbete som krävs för att få till en storskalig vaccinering möttes vi, i alla fall inledningsvis, av ett ganska stort ointresse från regeringens sida. Tack och lov hörsammade dock regeringen till slut förslag och påbörjade ett strukturerat arbete i två spår, ett nationellt och ett EU-gemensamt. Det senare, alltså det EU-gemensamma, har verkligen burit frukt; vi har fem olika förköpsavtal klara som kommissionen har undertecknat. Vid diskussionen nu diskuterades bland annat frågan om vaccinationsmotstånd. Vad var bidrag i den diskussionen? Vilka åtgärder vidtar regeringen för att adressera den problematiken? 36 Statsminister (S): Vaccinationsstrategin var tidigt klar, tycker jag, och den bygger på några saker. Den bygger på det samarbete vi har med andra länder – inte minst EU, där är ett av sex länder, om jag kommer ihåg det rätt, som är representerade i förhandlingsgruppen. är alltså med där, och det är bra. Den bygger också på att vi har en koordinatör som ska se till att vi får in vaccinet i landet och på att har i uppdrag att få ut vaccinet i landet, alltså se till att det faktiskt kan hanteras logistiskt här hemma så att alla kan få sitt vaccin när de ska ha det. Det är denna strategi vi har jobbat med , och den vet kommissionen om. Det är också den som har kommunicerat till den europeiska myndigheten. Vad gäller motståndet vet vi att det finns. tillhör traditionellt de länder där det finns en stark uppställning bakom vaccination, men det kan bli ett problem också här. Det var därför jag på senaste tog upp behovet av mer kommunikation och information. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (C) skulle tjänstgöra som ersättare för (C) för hans ledighet –. § 4 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:135 Interpellation 2020/21:135 Vargstammens storlek av (M) Frågan kommer att besvaras , gemensamt med interpellation 138. Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:138 Interpellation 2020/21:138 Vargstammens storlek av Kopparklint (M) Frågan kommer att besvaras , gemensamt med interpellation 135. Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:147 Interpellation 2020/21:147 En flexibel föräldraförsäkring av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade åtaganden. Interpellation 2020/21:161 Interpellation 2020/21:161 Kyltorn och legionellasmitta av (SD) Frågan kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:167 Interpellation 2020/21:167 EU:s medlemskapsförhandlingar med och Nordmakedonien av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 6 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM36 Kemikaliestrategi för en giftfri miljö COM(2020) 667 till miljö- och jordbruksutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:FiU1 Statens budget 2021 – rambeslutet 2020/21:FiU11 Höständringsbudget samt extra ändringsbudget – ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall 2020/21:FiU14 Ändrade krav på insiderförteckningar och några tillsynsfrågor 2020/21:SkU8 Vissa ändringar i skattelagstiftningen till följd av resolutionsregelverket 2020/21:SkU9 Justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto 2020/21:SkU10 Motåtgärder på skatteområdet mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och vissa andra inkomstskattefrågor 2020/21:JuU10 Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet § 8 Svar på interpellation 2020/21:118 om kontantförbud vid handel med metallskrot 37 Näringsminister (S): har frågat mig varför jag anför frivillig självreglering inom branschen som en lösning på problemet med handeln med stulet metallskrot då av handeln med metallskrot fortfarande sker utanför denna frivilliga reglering, samt på vilket sätt den nya lagen om penningtvätt motverkar handeln med stulet metallskrot då värdet på den stulna metallen vid transaktionstillfällena sällan uppgår till mer än . Jag vill först säga att jag delar synen att stölder av koppar och andra metaller är ett problem som drabbar samhället på flera sätt och dessutom kan medföra stora samhällskostnader. Vi har varit tydliga med att detta måste bekämpas och motverkas, och vi ser också en effekt av det. För att ytterligare motverka handel med stulet metallskrot har branschen på eget initiativ infört ett frivilligt kontantförbud. Jag har i tidigare svar till framfört att regeringen ser positivt på näringslivets initiativ och att frivillig självreglering är ett alternativ eller, ibland, komplement till gällande lagstiftning. Självreglering är ett viktigt instrument för att undvika en alltför detaljerad lagstiftning och innebär fördelar genom att den är flexibel och snabbt kan anpassas till förändringar och nya metoder som exempelvis dna-märkning av metaller och digitala betalningsmetoder. har också frågat mig på vilket sätt den nya lagen om penningtvätt motverkar handel med stulet metallskrot, då värdet på den stulna metallen vid transaktionstillfällena sällan uppgår till mer än . Jag vill här påpeka att beloppet enligt lagen inte bara avser varje enstaka transaktion utan även sådana transaktioner som kan antas ha ett samband. På det sättet kan även transaktioner till ett lägre belopp komma att omfattas av lagens krav, om de sammantaget överstiger . Samhället går mer och mer mot en digitalisering av penningtransaktioner, vilket ger en ökad spårbarhet. Enligt lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska verksamhetsutövaren vidta åtgärder för att uppnå kundkännedom om sina kunder. Om de åtgärder som verksamhetsutövaren vidtar inte är tillräckliga för att kunna hantera risken för penningtvätt är denne skyldig att avstå affären. Sammanfattningsvis behöver olika åtgärder mot metallstölder och handel med metallskrot effektivt samverka. Regeringen kommer att både fortsätta jobba med frågan och följa den noga för att se ifall det behövs ytterligare åtgärder. 38 (SD): Tack för dina svar, ministern! Dock är svaren väldigt ologiska. Att säga att det räcker att har en frivillig överenskommelse och att det finns som inte bryr sig om detta är ungefär som att säga att alla vi som vill leva ett hederligt liv och inte begå brott gör en överenskommelse om att inte vara kriminella, och sedan låter vi de kriminella vara kriminella. Så funkar ju inte en lagstiftning, utan vill man komma åt handeln med stulet metallskrot måste man börja med att införa kontantförbudet. Det är nämligen så att om man hade ett kontantförbud för handeln med metallskrot skulle alla transaktioner vara elektroniska. Via banköverföringar skulle polisen och kunna följa spåret bakåt ända till ursprunget för den stulna metallen. Men det kan de alltså inte göra . Skrothandlare som inte har anslutit sig till den frivilliga överenskommelsen, ofta små företag med endast några anställda, samarbetar ofta med kriminella grupperingar som vill tvätta pengar från till exempel drogförsäljning på gatan. Man har massor av kontanter och sedlar som måste in i digitala ettor och nollor på ett bankkonto för att man ska kunna använda pengarna till lite större investeringar. Med endast kontanter kan man inte göra så mycket . Du kan gå på krogen och du kan köpa lite märkeskläder, men du kan inte köpa en ny bil, en lägenhet eller något sådant. Det dessa skrothandlare då gör är att köpa in lastbilsflak med stulet metallskrot, ofta av utländska kriminella ligor som river av koppartak från kyrkor eller river ned elledningar från våra pendeltåg med oerhörda samhällskostnader som följd. Skrothandlaren betalar det stulna godset med svarta pengar, sorterar upp det och gör rent kopparn.