prot · H70988 · 2020-03-18 00:00:00 — Är det denna typ av livsmedel vi vill ha i ? För faktum kvarstår att även om det är förbjudet att genomföra obedövad slakt i så görs det fortfarande undantag i EU, och detta kött importerar vi sedan in i landet, både till butiker och till det offentliga. Borde inte de animalier som vi importerar också vara producerade i enlighet med de krav som vi ställer på våra egna bönder? Många konsumenter i äter , utan att de vet om det, kött som kommer från djur som har kosher- eller halalslaktats. Detta tycker inte vi är rätt, utan vi vill att kött som säljs i ska ha producerats på ett sätt som lever upp till den svenska djurskyddslagen. Men till dess vill vi åtminstone se en tydlig märkning av de produkter som säljs där djur slaktats utan bedövning så att konsumenterna i alla fall får lov att göra ett aktivt val själva. Vi vill se detta i , och vi vill att regeringen ska verka för att så också ska ske i hela EU. Betänkandet om djurskydd tas i regel bara upp en gång i kammaren, så därför vill jag ta tillfället i akt att prata lite om den vedervärdiga behandling som många djur utsatts för och som uppmärksammades . Det handlar om de katter, igelkottar, harar med mera som utsattes för plågsamma handlingar där de blev spetsade, använda som fotbollar, fick öronen avklippta eller ögonen utpetade eller på andra sätt stympades. Att detta är något som försiggår i i nutid är givetvis något som vi ser allvarligt på, och jag vill poängtera att vi genom vår lagstiftning måste vara mycket tydliga med att signalera att det inte är så vi behandlar djur här, oavsett om det är ens eget djur, någon annans djur eller ett vilt djur. Vi är ett land där vi är måna om våra djur, och därför måste vi ha en brottsrubricering angående grovt djurplågeri där fängelse finns med på straffskalan. Om inte vi signalerar att vi tar allvarligt på detta riskerar dessa vedervärdiga handlingar att fortsätta. Om vi arbetar för en nationellt hårdare lagstiftning mot dem som skadar djur och verkar för att EU ska få en bättre djurskyddslagstiftning är vi i alla fall en bit på vägen, för djur förtjänar inte att plågas, inte av religiösa skäl och absolut inte för nöjes skull. 59 (C): Djurskydd är en fråga som engagerar oss centerpartister runt om i hela landet. Därför har vi många reservationer som vi givetvis står bakom. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4 om antibiotikafrågor – punkt 2. Som svensk landsbygdsbo måste jag säga att jag är oerhört stolt över våra gröna näringar i . Svenskt jordbruk står för god djuromsorg, säker mat, öppna landskap, miljöhänsyn och många gröna jobb. Jordbruket spelar också en viktig roll i omställningen till ett hållbart samhälle. Och svenskt jordbruk är bäst i världen till exempel när det gäller låg antibiotikaanvändning, liten förekomst av salmonella och god omsorg om djuren. För att vi ska kunna upprätthålla dessa höga krav i ett internationellt perspektiv måste svenskt jordbruk också ha rätt förutsättningar. Det är tuffa tider nu på många olika sätt. Om jag lite vårdslöst kallar det för coronatider är det också när inte minst livsmedelsförsörjningen och behovet av en stark livsmedelskedja från jord till bord i många olika situationer verkligen har uppmärksammats, inte minst i händelse av kriser av olika slag. För att det ska vara möjligt för människor att ha mätta magar, välsmakande måltider med mera är själva grunden för vår så kallade primärproduktion bonden ute på gården. En hållbar produktion av både mat och dryck är en försäkring för att klara stora påfrestningar i en alltmer orolig tid. Det är också en färdväg för minskad klimatpåverkan och en investering i jobb. I reklamfilmer av olika slag ser man ofta den fantastiska möjligheten som bonden har att leva i samklang med årstidernas växlingar, från vårbruk via sommar när allt växer, till höstbruk när det ska skördas. Men det finns också andra bilder, ganska tuffa bilder. Sommartorkan ställde många företagare under mycket svår press. När det handlar om myndighetskontakter är de många, regelverken är snåriga och handläggningstiderna är ofta långa. Det ger en helt annan bild än den som jag beskrev tidigare om den mer blommande delen. Därför har vi från föreslagit satsningar på modernisering, förenkling och digitalisering av tillståndsprocesser samt arbetet med ”En dörr in” och så vidare. Den nationella livsmedelsstrategin var ett mycket viktigt steg för att öka svensk livsmedelsproduktion och stärka svenska livsmedelsföretag, från jord till bord. För att ta till vara på den fulla potentialen som matland måste fokus vara att skapa en innovativ, hållbar och lönsam livsmedelskedja. Alla företag, från lantbruk till besöksnäring, måste ha konkurrenskraftiga villkor. Där ser vi hur den pågående krisen nu påverkar hela kedjan, alla olika delar av dessa företag, på många olika sätt. Där får vi på olika sätt bidra med att fundera ut vilka regelförenklingar som skulle göras . Vilka åtgärder och insatser behövs från myndigheternas sida men givetvis också från oss som enskilda personer? Från har vi en lång motion på detta område. ska vi egentligen bara debattera djurskydd. Men jag vill ändå inledningsvis måla med lite större penseldrag. Men självklart ska jag koncentrera mig på de re reservationer som vi har i detta betänkande. Först och främst anser vi att det krävs en harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, precis som en del tidigare talare har varit inne på. För att konkurrenskraften för de gröna näringarna ska bli bättre krävs det rimliga spelregler inom hela . Därför bör målet vara en gemensam generell djurskyddslagstiftning på EU-nivå som omfattar alla djurslag och ser till att det EU-gemensamma djurskyddet lyfts till minst svensk nivå. Det gör att alla konsumenter kan lita på den mat som vi konsumerar och som har producerats i EU:s olika länder. För visst är det så att olika delar av vår världsdel, men också hela jordklotet, bistår med olika jordbruksprodukter? Och det finns en glädje och vinst i att få äta det närodlade men ibland också få unna sig någonting lite mer exotiskt och importerat. Vi önskar också att våra livsmedelsföretag ska kunna ägna sig en hel del åt att exportera säkra livsmedel till andra länder. Den reservation som jag yrkade bifall till handlar om antibiotikafrågor. Antibiotikaresistens är ett av de största globala hoten mot vår hälsa. av stor användning av antibiotika i såväl sjukvård som djuruppfödning har lett till en situation där antibiotikan kan vara på väg att förlora sin kraft. Det grundläggande problemet är att antibiotika förskrivs alltför generöst, inte minst inom djurhållningen. Resistenta bakterier kan spridas mellan människor och djur för att sedan spridas i miljön eller via livsmedel. Med en ökad resistens kan det bli svårare, eller rent av omöjligt, att behandla sjukdomar som vi tar för givet att vi lätt ska kunna bli av med. För att motarbeta utvecklingen av antibiotikaresistens och spridning av resistenta bakterier krävs det arbete på alla nivåer – lokalt, regionalt, nationellt, inom EU och globalt. Det krävs engagemang och samverkan från alla aktörer. Och eftersom antibiotikaresistens sprids bland människor och djur krävs insatser inom såväl sjukvården som djurhållningen. Vi behöver verkligen arbeta på ett globalt plan för att motverka antibiotikaresistens. Ytterligare en del som vi vill lyfta fram handlar om organisationen av djurskyddskontrollen. Många animalieproducenter i uppger att de känner en oro i kontakten med djurskyddskontroller. Förutom att enskilda tjänstemän har stor påverkan på enskilda företag finns det också stora variationer mellan länen i bedömningar vid kontroller. Med ett mer målstyrt regelverk blir det än viktigare med kontrollanter som har kunskap om och erfarenheter av lantbrukets djur för att kunna göra kloka avvägningar där både djurägare och kontrollant kan känna ömsesidig respekt och trygghet. Regeringen bör därför titta på fördelar och nackdelar med att samla djurskyddskontrollen i en egen organisation för att säkerställa rättssäkra och likvärdiga kontroller i hela landet. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren ska må bra och leva hälsosamt. Syftet kan, som vi alla vet, uppnås på olika sätt. Det är därför som vi vill se mer resultatstyrda regler som säkerställer djurskyddet, även om vägen dit kan variera. Ett exempel på detta kan vara moderniserade regler när det gäller beteskrav för att öka just flexibiliteten. Det var välkommet, men är det också viktigt att följa upp resultatet för att se på vilket sätt det skulle kunna överföras också till andra delar. Det handlar både om djurens välbefinnande och om hur lagstiftningen påverkar böndernas konkurrenskraft och lönsamhet. Jag ska lyfta fram en sista punkt. I och med tillkomsten av EU:s nya djurhälsoförordning finns det en uppenbar risk att förlorar rätten att ha särskilda införselregler för levande djur. Vid EU-inträdet fick vi ett undantag som tyvärr inte var permanent. Jag ska inte gå in på detaljerna, men utan möjlighet att begära provtagning försvåras allvarligt möjligheterna att bevara goda djurhälsoläge. behöver därför fortsätta att verka kraftfullt för rätten att ställa krav på provtagning av levande djur i syfte att stoppa smittor från att komma in i landet. I den kris som vi nu befinner oss ser jag stora utmaningar för det kommande vårbruket och möjligheter att kompetensförsörja de gröna näringarna som går in i högsäsong. Här måste vi alla på olika sätt, men inte minst regeringen, verkligen göra allt vi kan för att underlätta för hela livsmedelskedjan att verka fullt ut. Vi såg hur torkan påverkade och var en stor påfrestning. Det kommer också coronakrisen att vara i betydligt större omfattning. Det är en kris för hela samhället, och det är extremt viktigt att vården fungerar. Men i det lite längre perspektivet är också livsmedelsförsörjningen en av de mest kritiska delarna att säkra. 60 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 6. Jag vill börja mitt anförande med att rikta mig till alla jordbrukare. Tack för att ni gör det viktiga arbetet med att producera mat till oss konsumenter! Utan ert slit skulle det inte finnas mat på vårt bord. Utan bönder, ingen mat. Tack så mycket! Att vår självförsörjning av livsmedel är på bottennivåer har jag talat om förut här i kammaren, senast . Det tål dock att upprepas. Vi är faktiskt bara självförsörjande på vetemjöl, socker och morötter, så en god morotskaka kan vi göra. Det är otroligt att vi måste upprepa detta. Vi är inne i en kris för vårt land. Hyllorna för vissa livsmedel står tomma i matbutikerna. Jag tror att det är många som börjar att fundera på begreppet just in time och på att detta kanske inte alltid fungerar. Att tro att det reder sig, som vi säger i , duger inte heller, utan vi som land måste öka vår självförsörjning av livsmedel. Det är ett absolut måste, menar vi kristdemokrater. Då måste vi se till att jordbrukare inte slutar, som det är . Mellan fyra och fem mjölkbönder slutar . Jo, lönsamheten är för dålig. Lönsamheten och konkurrenskraften är de absolut viktigaste frågorna för landets jordbrukare. Här har regeringen och dess samarbetspartier ett stort ansvar för att ta fram förslag som gör skillnad på gårdsnivå. När andra länder har enorma bekymmer med att bönder överanvänder antibiotika i djurhållningen finns inte detta bekymmer hos oss. Tvärtom – bönder är världsledande när det gäller att använda minst antibiotika. Stort tack för det! bönder har visat att det går att radikalt minska antibiotikan i djurhållningen. Det är nu ett måste med en harmonisering inom EU, så att sätt att handskas med antibiotika blir EU:s riktlinje för att minska de enorma bekymren med resistenta bakterier. Jag träffar många bönder runt om i . Många av dem säger att vi har de tuffaste djurreglerna i världen, och att det är bra, men att detta inte märks när det gäller att få betalt för deras produkter. Det har de helt rätt i. Våra bönder ska konkurrera med bönderna i resten av EU, som har helt andra krav och förutsättningar, exempelvis när det gäller dieselskatten. Vi har en miljöbalk i som säger att jordbruket är miljöfarlig verksamhet. Ett annat exempel är mjölkproduktionen. Här har som enda land i EU ett beteskrav. Stallarna ser inte ut som ladugårdarna gjorde när lagen kom till för . Konkurrenskraftsutredaren fastslog att detta är något som bör ses över. Till exempel får inte våra svenska mjölkbönder ersättning som mjölkbönderna i resten av EU just eftersom vi har ställt sådana krav på dem. Vi i tycker att det ska tillsättas en utredning för att se över beteslagstiftningen och dess påverkan på djurens välbefinnande och svenska mjölkbönders konkurrenskraft. 61 (S): Jag är glad att vi har denna debatt och att vi har tid att tala om detta ordentligt. Det här är ju en debatt om djurskydd. Det finns mycket att säga, inte minst då allas tankar egentligen bara kretsar kring . Det är det vi tänker på. Vi tänker på hur vi själva, våra nära och kära och samhället ska klara sig från denna pandemi, som även har drabbat vårt land. Coronakrisen är en kris för mänskligheten och en kris för ekonomin, men den är också en kris för djurskyddet. Det var nämligen på grund av ett dåligt djurskydd som coronaepidemin från början kom till. Det är viktigt att komma ihåg att detta i grunden handlar om djurskydd. Eftersom denna fråga är så aktuell är jag väldigt glad att vi har denna debatt . Låt oss tala om detta, och låt oss tala om hur vi kan se till att det här inte händer igen. Låt oss tala om hur vi kan se till att denna typ av pandemier, eller andra livsfarliga sjukdomar, inte kommer att spridas och hota mänsklighetens överlevnad . Om man frågar WHO, eller för delen FN, vilka som är de stora farorna för mänskligheten får man givetvis svaret att det är klimatförändringarna som är det överskuggande och det som alla är oroliga för. Man får också höra om förlusten av biologisk mångfald. Men därefter kommer antibiotikaresistens, som kan skapa ännu värre pandemier än den vi ser just . Jag återkommer till antibiotikaresistensen. Den coronaepidemi vi ser sägs, i alla fall enligt de forskningsresultat som finns än så länge, komma från en djurmarknad i . Detta känner alla till. Det som är viktigt att komma ihåg att tala om är att det hela förmodligen kom från fladdermöss, enligt vad de forskare och läkare som har tittat på detta har kunnat se. Spillning från fladdermöss kom ned på det lilla söta djuret myrkott, som fanns på djurmarknaden. Från myrkotten spred det sig på något sätt till människan, och därefter spreds det från människa till människa. Wuhans djurmarknad hade knappast något gott djurskydd. Där stod det öppna burar, och det var småfåglar och fladdermöss uppe i taken. Spillningen kom ned och spreds bland alla möjliga djur, både exotiska djur som tas från världens alla hörn till denna typ av marknad och vanliga, domesticerade djur som grisar och kycklingar. Här blandades alla möjliga bakterier och virus på ett väldigt oansvarigt sätt. I grunden är det så att om Wuhans djurmarknad – och för den delen andra djurmarknader och annan djurhantering i världen – hade haft ett gott djurskydd hade vi förmodligen inte haft den pandemi som vi nu står inför. Det är viktigt att diskuterar detta även efter den debatt vi har just . är det såklart det svenska djurskyddet vi talar om, men dessa saker hör ihop. Världen är globaliserad. Hade detta hänt – eller om det till exempel hade gällt spanska sjukan – hade det inte alls spridits på samma sätt, men sprids det . Från , som är en väldigt stor och internationell stad, spreds det snabbt ut i och därefter i världen. Låt oss komma ihåg detta, och låt oss därför också se vår roll i det hela. Vad kan roll vara i detta? Denna coronaepidemi ska vi såklart hantera just , men vad kan vår roll vara för att hantera detta ? Antibiotikaanvändningen är en sakfråga som jag tycker att vi ska tala om, liksom hur vi kan ha ett bättre djurskydd för att visa vägen. Vi hörde företrädare tala om att har världens bästa djurskydd och att vi är bäst på att inte använda så mycket antibiotika. Det är fel, och det är lite farligt att måla upp en bild av att vi i är bäst. Vi i är duktiga, och vi ska vara stolta över mycket av det arbete vi gör. Vi har fantastiska bönder. Jag är själv delvis uppväxt på en mjölkgård och vet precis hur det går till. Men det finns också många exempel som inte är så goda; vi har också saker som vi kan göra bättre. Det finns ett land som har bättre djurskydd och som använder mycket mindre antibiotika än . Det landet är – inte långt härifrån. Det är enkelt att se vad har gjort som är bättre och vilka lagar de har för att skydda djuren, inte minst mot lidande, som är starkare och som gör att de inte behöver använda antibiotika på samma sätt. Det finns mycket att lära – låt oss också titta på detta framöver! Jag tycker såklart att det är viktigt att tala om de problem som finns, men det är också viktigt att tala om lösningarna. I grunden är givetvis lösningen för att minska pandemier – och för den delen för att skapa en bättre djurvälfärd – att stärka djurskyddet. Detta har även flera företrädare som har talat före mig lyft fram goda exempel på. Vi behöver stärka djurvälfärden genom en bättre lagstiftning. Vi behöver se till att vi har friskare djur. Vi kanske också behöver se till att den djurindustri som vi har i inte är en industri på det sätt som vi ser . är djuren produkter som kommer in i och ut ur fabriker – inte djur som får leva därför att de är djur. När vi behandlar djur på det sätt som sker i industriell skala skapas det såklart en djurvälfärd som inte är så god, och risken är också stor att det uppstår olika sjukdomar. Ett sätt för offentligheten att komma till rätta med denna typ av saker och få ett bättre djurskydd är offentlig upphandling. Detta brukar nämnas som en lösning på mycket här i kammaren, men offentlig upphandling är ett jättebra sätt. Vi gör upphandlingar för hundratals miljarder i . Reglerna för dessa upphandlingar – framför allt när det handlar om livsmedel – skulle såklart kunna vara striktare just i fråga om djurskydd, inte minst när det gäller regler om antibiotika. Av dem som vågar sig till affären, vilket man nog ska göra – man ska inte ha en allmänt jättestor rädsla i just nu – är det inte alls omöjligt att många väljer att äta en halloumisallad . Halloumi har ju varit väldigt uppmärksammat, för mycket halloumi kommer från . På använder man 40 gånger mer antibiotika till djur än vad vi gör här i . Antibiotikaresistensen i djurhållningen på till exempel sprids på grund av de multiresistenta bakterierna och virusen och är livsfarlig . Det var en talare som här nämnde att ungefär 25 000 personer redan nu dör i EU på grund av multiresistenta bakterier. Det är klart att det här är någonting som är väldigt farligt för oss och som vi måste ta på största allvar. Man kan ha upphandlingskrav på sig själv när man går i affären, men de behövs framför allt också i det offentliga. Vad kan vi mer göra? Vi bör ha strikta importregler när det gäller djurprodukter även från länder utanför EU. Det är otroligt viktigt. Det finns mycket kött från hela världen som inte minst som konsumeras på restauranger men även säljs i affärer. Köttet kommer från länder där man använder antibiotika nästan som mat för djuren för att förebygga att de blir sjuka. Men man ger det inte till djuren när de blivit sjuka, utan man förebygger och i princip matar dem med antibiotika. Det är så oansvarigt i när vi ser vad det kan innebära. Det är oansvarigt mot djuren, men det är också oansvarigt mot mänskligheten. Vad ska vi mer göra? Det är flera som har nämnt att vi ska ha en hårdare lagstiftning i EU. Jag delar den uppfattningen. Det är viktigt att vi harmoniserar lagstiftningen i EU så att vi höjer ribban, inte så att vi i ska sänka ribban, som det har blivit på vissa sakområden. Vi måste höja resten av EU-ländernas djurskyddsstandard till den svenska. Det tycker jag är helt rätt väg, så låt oss verka för detta tillsammans. Jag vill återkomma till antibiotikan igen. Det är viktigt att få med rätt siffror. Ungefär två tredjedelar, , av all antibiotika som används i världen ges till djur. Det är klart att det inte är seriöst av oss människor. I använder vi av antibiotikan till djuren och till människorna, så vi är ju otroligt mycket bättre än övriga världen. Men vi använder ändå ganska mycket antibiotika till djuren, och det är därför att vi har en djurindustri. Det är inte som på gården där jag själv delvis växte upp, med ett trettiotal djur, några höns, någon sugga och lite andra djur, som man tog hand om på ett värdigt sätt. har vi i stället fabriker med tiotusentals kycklingar och hundratals eller tusentals grisar. Många av dem lever utan att ens se dagens ljus förrän den dagen de transporteras från fabriken till slakteriet. Det är klart att ur ett mänskligt perspektiv är inte den typen av industri särskilt god. Vi måste lära oss av detta. Vi måste också verka för ett ännu bättre djurskydd och en ännu bättre djurindustri, om man nu ska kalla det för det. Jag tycker att det är bättre att kalla det för jordbruk, och det kanske är det vi borde återgå till. Det är så mycket som jag vill prata om här . Det fantastiska är att jag har anmält ett antal minuter och kommer att fortsätta prata till, för jag tycker att det här är så pass viktiga frågor, inte minst med tanke på , att vi verkligen ska prata om dem här. Också i förra årets djurskyddsdebatt hade jag äran att företräda mitt parti här i talarstolen. Den stora skiljelinjen i debatten var i frågan om förprövning av djurstallar. Det är en fråga som jag gärna vill återkomma till och som är nog så aktuell. Jag tycker att det är beklämmande att i tider när vi ser att djurskydd är viktigare än någonsin för att undvika pandemier och antibiotikaresistens har vi partier i riksdag – fick de majoritet i riksdag – som har linjen att man ska försämra djurskyddet. Jag skäms som förtroendevald över att vi har det så här i riksdag. Några som var banerförare för detta var de borgerliga partierna ihop med . och var kanske de som var starkast företrädare för att vi inte längre skulle ha förprövning av djurstallar. Vad är då förprövning av djurstallar? Som jag sagt har vi i i mångt och mycket en djurindustri. Det är inte jordbruk i den form som man ser i reklamen med Bregottfabriken, där korna går glada ute, utan vi har faktiskt en djurindustri där oerhört många djur är inne, framför allt grisar och höns, i princip från det att de föds tills de dör. Förprövning av djurstallar innebär att innan man ska bygga de här djurindustrierna eller mindre djurstallar ska man konsultera . har då information om vilka bestämmelser och lagar som gäller, så att man kan bygga djurstallar som är så kallat humana och där djuren inte behöver fara illa. Djurvälfärden ska vara så god som möjligt utifrån de regler som finns i . Det är ett väldigt bra sätt vi har i . LRF har gjort reklam för detta i och sagt att är ett gott exempel. Efter debatten och beslutet mot förprövning av djurstallar gick LRF ut nationellt i och sa: Vi är inte alls emot förprövning av djurstallar. Vi tycker inte att det är ett problem. Det är klart att man kan titta på hur man kan vara mer flexibel och kanske göra systemet bättre. Men att ta bort förprövning av djurstallar var inte någonting som LRF förespråkade. Borgerliga partier har dock självpåtaget drivit att man ska ta bort förprövningen av djurstallar. Bland dem som uttalar sig om förprövningen tycker jag att är intressant att lyssna på. I samband med debatten gjorde de ett uttalande om förprövning av djurstallar under rubriken ”Behåll kravet på förprövning av djurstallar”. De skrev: ”Djurskyddslagstiftningen ska förebygga djurskyddsproblem, skydda våra djur och främja en god djurvälfärd. Förprövningen är en granskning av djurstallar redan på ritningsstadiet.