prot · H70958 · 2020-01-15 00:00:00 — Jag gillar inte heller alla delar i alla energislag även om vi talar om förnybart – det har också sina nackdelar – och jag tycker att man ska nyttja de energislag som finns kvar. Men efter att uppgörelsen slöts har sagt att de nu vet att det finns en uppgörelse som håller och att de vet vad som händer. De var nöjda med uppgörelsen. Jag har själv varit i kontakt med ganska ofta, och de säger att det inte finns några ekonomiska incitament för att driva reaktorerna vidare. Det visar sig också att vi kommer att fixa detta utan . Att det finns utmaningar som kommer lite mer på spetsen håller jag med om, men jag ser det som mycket märkligt om vill börja socialisera ägande av dessa två reaktorer. Jag har respekt för ert ställningstagande, , och jag håller med om att det finns flera reaktorer som kommer att tuffa på ett bra tag till. Det har jag accepterat; jag förstår att de behövs. Men att med tvång försöka väcka liv i just dessa reaktorer känns långsökt för mig. 174 (M) replik: I dessa politiska dagar kommer det emellanåt allianser mellan moderater och vänsterpartister, och de kan gälla både Arbetsförmedlingen och kanske en ändringsbudget – vad vet jag? Jag skulle gärna samtala vidare med om delar av energipolitiken. släppte en rapport . I den rapporten har man tittat bland annat på frågan vad som är företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamt. Man har ett ganska intressant resonemang där man pekar på att man kan göra en företagsekonomisk analys gällande eller och komma till en slutsats men att det inte är samma sak som att det är samhällsekonomiskt lönsamt. Man väcker alltså frågan att det tvärtom kan vara lönsamt för och att fortsätta att driva , av ekonomiska skäl och av klimatskäl. Jag tycker att det är ganska intressant. Ägarna av har varit tydliga med att de kanske inte helt delar uppfattning i den här frågan, men sedan har ju sin egen rapport där de har tittat på och vad som skulle krävas. Rapporten har visserligen på nacken, ska erkännas, men de har tittat på vad som skulle krävas för att driva vidare till 2020, 2026 eller 2036. Kontentan de kommer fram till är att med små investeringar klarar både 50 och driftstid, vilket skulle betyda 2026 respektive 2036. Då kommer man till slut till frågan om klimatet, och då gäller det inte bara behov. Det är nämligen helt riktigt att vi i hade en historiskt stor produktion och export av el, men det hindrar ju inte att vi skulle kunna exportera ännu mer och trycka undan fossil energi på den nordeuropeiska marknaden. Det är där man landar, och jag tycker ändå att ett statligt bolag borde kunna ha en uppfattning. Det är då det kommer tillbaka till att man skulle kunna välja väg och faktiskt säga: Låt oss göra en fristående analys, titta på fortsatt drift och göra något bra för klimatet. Där skulle även kunna hoppa på. 175 (V) replik: Tack, , för den här duellen – om jag får kalla det en duell. Jag håller med om att det när man tittar på siffrorna inte känns bra att det eldas med kolkraftverk runt om i som vi stänger ned. Vi har ju en gemensam marknad för priset, och kalkylerna finns där när vi har en gemensam marknad. Det blir lite märkligt för mig, för om såg att de kommer att kunna sälja den här elen för en viss summa pengar skulle de ha även en ekonomisk kalkyl som gav ett sug att driva detta vidare – men den kalkylen finns ju inte. Jag brukar inte vara den som lyfter marknaden, men i det här fallet litar jag faktiskt på uträkning att det är olönsamt att driva reaktorerna vidare. När det gäller utsläppen håller jag dock med om att det inte känns bra att någon annan eldar fossilt medan vi stänger. Jag tycker ändå att vi är en bra aktör på marknaden på europeisk nivå. Jag skulle dock gärna vilja ställa en fråga till . Vi tycker ju att vi har en bra samsyn i näringsutskottet om att vår näring och våra branscher, eftersom vi är ett exportberoende land, måste ha långsiktiga spelregler. Varför väljer då att hoppa av en uppgörelse som industrin gjorde vågen för och som fick branschen att investera miljardbelopp? Det har ju inte hänt så mycket. Det finns några saker som har förändrats, men ni visste att skulle stänga dessa verk när ni gjorde uppgörelsen. Det är okej att investera i nytt, men jag skulle vilja diskutera den här 180-graderssvängen. 176 (SD) replik: har en tydlig uppfattning kring ny kärnkraft, som man försöker ha en hög svansföring i klimatpolitiken. står vi inför en situation där vi närmar oss en nationell effektbrist i . Vi kan se att efterfrågan på el kommer att öka till följd av många initiativ för att kunna nå fossilfrihet. Här finns för stunden stora möjligheter att trycka undan än mer fossilbaserad kraftproduktion nere på kontinenten. Det man då undrar, fru talman, är varför det för uppenbart är viktigare att stänga kärnkraft än att rädda klimatet. 177 (V) replik: Tack, , för din analys av inställning till kärnkraft, om jag får uttrycka det så. Det finns, som jag har sagt i den här kammaren, en anledning till att inte ingick i energiuppgörelsen. Det har att göra med ett kongressbeslut som kanske inte blev precis i enlighet med halva ledningens syn på kärnkraft den gången. börjar ni svänga till en politisk inriktning mot ett kraftslag vars ägare själva säger att det inte är ekonomiskt försvarbart att driva verken vidare. Jag tror inte att de som investerat och planerar att investera miljardbelopp i förnybart skulle uppleva det som jättehäftigt att man plötsligt ändrar inriktning och med politiska medel tvångskör reaktorer vars ägare säger att det inte är försvarbart. Jag kan hålla med om att kärnkraften i utsläppshänseende är bättre än kolkraft i eller . Men att tvångsupprätthålla den med politiska medel, som vi har gett signaler till förnybartbranschen att investera miljardbelopp, tycker jag inte vore sjyst mot dessa investerare. 178 (SD) replik: Man får också skilja på vad som är företagsekonomiskt lönsamt och vad som är samhällsekonomiskt lönsamt. För stunden kan bolaget tjäna mer pengar på att jaga subventioner som finns både i och i andra länder, vilket gör att man prioriterar att bygga dessa kraftslag framför att investera i de nuvarande anläggningar som man har. Här finns det någonstans ett politiskt ansvar att utkräva. Det är ett bolag helägt av staten, och staten borde då kunna använda det som ett verktyg inom ramen för den svenska energipolitiken. Menar man på allvar att man vill rädda klimatet finns här möjligheten att trycka undan stora utsläpp som sker när det eldas med kol eller naturgas, vilket kommer att bli följden. Detta är ju befintliga reaktorer som redan finns . har stängt, men producerar vidare. Här finns möjligheten att med väldigt små medel och insatser se till att den fortsätter att producera tills den tekniska livslängden löper ut, vilket trycker undan utsläpp som mer eller mindre motsvarar all biltrafik i . Det om något borde väl vara klimatpolitik på riktigt – att verkligen kunna ta vara på de värden som har byggts upp genom att man investerat i dessa anläggningar . hanterade näringsutskottet ett initiativ om att undersöka förutsättningarna för detta och se om det skulle kunna vara möjligt. Inte ens då var intresserat av att titta på hur det skulle kunna påverka klimatet och vad som skulle behöva göras. Även då röstade man nej. Då kvarstår ju frågan, fru talman, varför det uppenbart är så mycket viktigare för att stänga kärnkraften än att rädda klimatet. 179 (V) replik: Tack, , för debattförlängningen! Nej, om det skulle handla om att, som ledamoten beskriver det, med små medel driva Ringhalsreaktorn vidare skulle själva titta på det. Det finns inga bromsar från ägaren åt andra hållet heller, att man inte skulle få driva den vidare. Jag litar faktiskt på att ägaren själv har de kompetenser som behövs i stället för att vi politiker här säger: Ni har fel, ni kan driva den vidare med små medel. Det finns inga politiska beslut tagna för att de inte skulle kunna driva den vidare. Det finns heller inga politiska beslut om att de inte skulle kunna bygga nytt. Jag kan inte anklaga för hur energiuppgörelsen såg ut, för ni är inte med i den. Men de signaler som kom i den uppgörelsen är klara och tydliga: Om de skulle vilja investera i detta har de fritt fram. Det är alltså inte med politiska medel man stänger den heller. Jag kan faktiskt inte hålla med om att det skulle rädda klimatet att med tvång driva vidare en reaktor när ägaren säger att det inte är hållbart. 180 (KD): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 13. Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt att se över den offentliga verksamheten och hur den motiveras . Svenska staten äger 46 företag, och vi, i synnerhet vi riksdagsledamöter, bör fundera över om alla dessa verksamheter verkligen är lämpliga för staten att äga. Statens uppgift bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen. Uppgiften borde inte vara att äga och driva bolag. Vår utgångspunkt är därför att staten bör minska eller avveckla sitt företagsägande, speciellt när sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör enligt vår mening därför agera för att avveckla det statliga ägandet i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller är viktiga utifrån en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Jag tänker närmast på bolag som den helstatligt ägda banken , och flygbolaget (). Jag vill dock understryka att all försäljning av statlig egendom givetvis ska ske affärsmässigt och till bästa möjliga pris för skattebetalarna. Vissa statliga företag riskerar att bryta mot konkurrenslagen, som de ökar statens inflytande på de kommersiella marknaderna. Det är en utveckling som går i strid med syn på det statliga ägandet. Även myndigheter har gjort stora insteg på den öppna marknaden genom att delta i upphandlingar med varor och tjänster. Där ger jag en uppmaning till samtliga våra partikollegor ute i kommuner och regioner som tycker att de bedriver fantastiskt bra verksamheter men inte har en tanke på att de faktiskt kan slå undan benen för befintliga privata aktörer som bedriver verksamheter inom exakt samma område. Här anser vi kristdemokrater att det kan vara intressant med en transparent översyn av de statliga bolagens aktiviteter i form av intern verksamhetsutveckling som sträcker sig utåt och sker i konkurrens med andra aktörer. Där anser vi att alla myndigheter också bör göra en översyn av vilka verksamheter som just konkurrerar med privata företag. Vi kristdemokrater anser kanske inte att alla statligt ägda bolag ska ägas av staten, men det som ägs av staten ska i alla fall inte konkurrera med privata verksamheter. Jag skulle nu vilja ägna min tid åt det bolag som har debatterats här , nämligen . Det är ingen hemlighet att vi försökte få till en transparent snabbutredning för att se om , som finns i portfölj, skulle kunna drivas vidare och vad det skulle innebära för både ur ekonomiskt perspektiv och ur säkerhetsperspektiv, men även vad det skulle betyda för elförsörjning. menar att det är ett stort misstag att lägga ned en stor del, , av vår elproduktion. Vi kommer att behöva mer el, inte mindre, om vi ska klara klimatmålen. Rapport efter rapport pekar på ökad elproduktion som en nyckel för att åstadkomma nödvändig omställning i fordonssektorn och inom industrin. Behovet av el väntas öka med de kommande 25 åren. Då behöver vi all fossilfri produktion. Det finns goda skäl till fortsatt drift. Det är ansvarstagande ur ett klimatperspektiv, och det skapar också en robustare elförsörjning året runt i motsats till alternativen. och annan svensk kärnkraft har lagt grunden för EU:s renaste elsystem. Som vi har hört här tidigare varnar utsläppen kommer att öka med som en följd av beslut. Det är av samlade utsläpp . När ren planerbar kraft skrotas här lämnas utrymme för våra grannars smutsiga fossila kraftproduktion. Produktionen måste vara tillförlitlig. rapporterar att nu hamnar i strukturellt underskott vid topplasttider eftersom reaktorer läggs ned. Planerbar kraft behövs och kan inte ersättas av väderberoende kraft när det inte blåser. I stället ökar vi vårt beroende av utländsk smutsig planerbar kraft. Vi borde i stället se möjligheten och bidra mer till utfasningen. Förutsättningarna ser annorlunda ut än när fattade beslutet. Den skadliga effektskatten är borta, priserna ligger högre och produktionens betydelse för klimatet har blivit tydligare. Till ägaren genererade reaktorerna miljardvinster . Det mesta tyder på att reaktorerna är konkurrenskraftiga. Priset ligger lågt. I den utredning som nått offentligheten slår man fast att investeringsbehovet är mycket lågt, inte minst när det gäller . Bortom det strikt företagsekonomiska perspektivet finns ändå också ett större samhällsekonomiskt intresse. Behovet av en fungerande och miljövänlig elförsörjning måste väga tungt i sammanhanget. Det är förvånande, men regeringens agerande i denna fråga visar att man låter det miljöpartistiskt färgade kärnkraftshatet gå före klimatet. Vi anser att regeringen bör agera genom att ge att stoppa den för tidiga avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . 181 (L): debatterar vi de statliga företagen. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på viktiga pusselbitar för hur vi ska lösa klimatutmaningarna och för att stärka svensk konkurrenskraft. I det pusslet har det statliga bolaget en viktig funktion. elproduktion är ett föredöme internationellt. Vår mix av vatten‑, kärn- och vindkraft ger i princip inga klimatgasutsläpp i elproduktionen. rena elproduktion är den huvudsakliga förklaringen till att svenskarnas klimatavtryck är betydligt mindre än befolkningarnas i andra utvecklade länder. Utmaningen för är hur industrin, transportsektorn och andra viktiga sektorer ska göra sig fria från de fossila bränslen de är helt beroende av. Allt talar för att en omfattande elektrifiering kommer att vara en viktig del av lösningen. Prognoserna går något isär, men elanvändningen i ser ut att komma att öka från dagens till runt 2050. Den ökningen motsvarar ungefär årsproduktionen i kärnkraften. När 2015 beslutade att stänga var det olönsamt att driva de båda reaktorerna. Kärnkraften var belagd med en kraftig punktbeskattning, och elpriserna var låga. Där och då var ingen av företagets reaktorer lönsam. Även övriga fem kärnkraftverk hade kunnat stängas med samma argumentation. Ur perspektiv var beslutet affärsmässigt riktigt, men har många saker förändrats. är det en god affär att producera el i kärnkraften. Vi kan konstatera att värdet av produktionen vid var hela . Vi kan också konstatera att de två reaktorerna producerade fossilfri och planerbar el motsvarande av den svenska konsumtionen. Men värdet för samhället är inte bara ekonomiskt. Att driva Ringhalsreaktorerna vidare underlättar en redan besvärlig elförsörjningssituation i . från kärnkraften är dessutom fossilfri och har därmed en nästan helt obefintlig klimatpåverkan. har dessutom en stor elexport som gör en betydande klimatnytta. som produceras i tränger undan koldioxidutsläpp i det nordeuropeiska energisystemet motsvarande 10–av totala utsläpp, beroende på hur mixen av gas och kol ser ut. Om reaktorerna stängs minskar den svenska elexporten och utsläppen i andra länder ökar. Det gäller oavsett hur mycket vi bygger ut vindkraften. Om vi stänger ren elproduktion kastar vi bort möjligheten att stänga smutsiga kraftverk. Det behövs mycket mer fossilfri elproduktion i , och den produktion som redan finns måste underhållas så att den kan fortsätta producera. Det behövs mycket goda skäl för att stänga fossilfri elproduktion i ett läge när den behövs mer än aldrig . Mönstret är dessutom detsamma över hela världen. När kärnkraft stängs ned ersätts den av fossila bränslen, främst fossilgas, utspädd med väderberoende produktion i större eller mindre omfattning. Liberalerna påstår inte att det inte finns ett investeringsbehov i . Och självklart ska även fortsättningsvis ha ett starkt och i princip världsledande säkerhetsarbete när det gäller att driva kärnkraften vidare. Det finns dock mycket som tyder på att det går att fortsätta driva reaktorerna långt mycket längre än vad regeringen utgår från. Kärnkraften har en viktig funktion i kraftsystemet. När viktiga samhällssektorer elektrifieras och elefterfrågan ökar blir tillgången på planerbar elproduktion än viktigare för svensk konkurrenskraft och för att på riktigt ta itu med klimatutmaningarna. Därför värnar Liberalerna svensk kärnkraft, och därför yrkar jag bifall till reservation 13. 182 (S): behandlar vi årsredovisningen för de statliga bolagen och därmed också betänkande NU4, även om den ouppmärksamme lyssnaren kan förledas att tro att detta är en allmänpolitisk energidebatt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen från regeringen till handlingarna och yrkar avslag på samtliga motioner och reservationer. De statliga bolagen utgör en viktig del av det svenska näringslivet. De är på många sätt väsentliga för hela vårt samhälle. De har tillkommit vid olika tillfällen och av olika skäl, men bolagens verksamhet och samhällsuppdrag motiverar i de absolut flesta fall ett fortsatt statligt ägande. Vi socialdemokrater har som utgångspunkt att vara pragmatiska när det gäller de statliga bolagen. Vi måste kontinuerligt utvärdera med det gemensammas bästa för ögonen. Gamla ideologiska dogmer får inte styra effekterna av det statliga ägandet. I de statliga bolagen ökade den konsoliderade nettoomsättningen jämfört med 2017och hade en samlad omsättning . Det är glädjande att de statliga bolagen både är ekonomiskt framgångsrika och ligger i framkant när det gäller hållbart företagande. Det är såklart också glädjande att regeringen förstår att hållbart företagande är en affärsstrategisk fråga. Det är utmärkt att regeringen har tillsett att alla statliga bolagsstyrelser också ska fatta beslut om strategiska mål för ett hållbart företagande. När det gäller hållbart företagande är det glädjande att CO2-utsläppen från den statliga portföljen har minskat sedan föregående år, även om minskningstakten behöver öka ytterligare. Det är också glädjande att byggandet av den första pilotanläggningen av koldioxidfritt stål påbörjades , inom ramen för , och samarbete som kallas Hybrit. Ambitionen är att 2035 kunna framställa fossilfritt stål. Blir det verklighet kan koldioxidutsläpp minskas och . Det är bra för svensk industri, och det är bra för klimatet. Lika glädjande är det att verksamhetsberättelsen har utvecklats. Det finns en sammanställning över de globala målen enligt Agenda 2030. Det är en sammanställning över vad de olika statliga bolagen har identifierat som de mest väsentliga frågorna. Där kan man exempelvis läsa att introducerade gröna bolån. Det är bra för bolånetagarna, och det är bra för klimatet. Hållbart företagande handlar dock inte bara om klimat. Jämställdhet är en självklarhet för ett feministiskt parti som Socialdemokraterna. Det är också en viktig del av hållbart företagande. Därför är det glädjande att se goda resultat när det gäller de statliga bolagens jämställda representation i ledande roller. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har från dag ett arbetat med att det ska vara en balanserad könsfördelning i de statliga bolagen. Det är också tydligt i statens ägarpolicy att frågan är viktig. Andelen kvinnliga ordförande i de statliga bolagen är , vilket kan jämföras med börsbolagens snitt på . Andelen kvinnliga vd:ar i de statliga bolagen är . Det är ljusår bättre än börsbolagens dito. Jämställdhet är dock inte en uppoffring. Forskning visar att företag som består av människor med en mångfald av bakgrunder är mer framgångsrika och mer lönsamma. Könsmässigt balanserade styrelser är helt enkelt en win-win. Jag vill framhålla att allt inte är guld och gröna skogar. inträffade sju arbetsrelaterade dödsolyckor i de statliga bolagen. Staten måste gå före och ta ansvar även i fråga om arbetsmiljö. Statliga bolag är ofta och måste vara föregångare i arbetsmiljöarbetet. Därför är det helt oacceptabelt att sju människor dog. Det systematiska arbetsmiljöarbetet måste tas på allvar i de statliga bolagen. Och det gör man. Likväl måste det utvecklas. Vi vet sedan gammalt att små saker som inte åtgärdas sammantaget kan leda till en katastrof. Men ingen människa i ska behöva dö på jobbet. I bolagsportföljen finns 46 hel- och delägda företag. Huvuddelen av dem drivs på affärsmässiga grunder och verkar på konkurrensutsatta marknader. Vissa av dem har särskilt beslutade samhällsuppdrag. De statliga bolagen verkar i hela vårt land. Vikten av det ska inte och får inte underskattas. och Saminvest förbättrar tillgången på kapital i hela vårt avlånga land. verkar i 170 av landets alla kommuner. Specialfastigheter, som är specialiserade på säkerhetsfrågor, har kunder över hela landet. Och Postnord säkrar postutdelning i hela landet. Slutligen vill jag nämna Systembolaget, som har minst en butik i varje kommun. Det är riktigt, viktigt och nödvändigt att de statliga bolagen säkrar service i hela landet. Kort sagt måste de statliga bolagen vara närvarande från i norr till i söder. Det är ingen nyhet att vi socialdemokrater anser att de statliga bolagen ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, och de gör det. Aktivt ägande ska dock inte förväxlas med att staten i form av regeringen agerar operativt. I en del motioner i detta betänkande lyfts det fram en vilja att regeringen ska vara mer detaljstyrande. Mycket tyder dock på att dagens styrning är klok och välavvägd. När jag ändå är inne på klåfingrig styrning har jag konstaterat att och har bytt strategi när det gäller det statliga ägandet. I stället för att ha förtroende för ledning har partiledarna antytt att bolagsledningen inte kan göra ordentliga kalkyler. I dagens debatt har man också anslutit sig till försök att genom politiska beslut tvinga att driva vidare och sätta igång . Det gör man trots att för inte och inte utan tog beslut om att stänga de två reaktorerna. Det var ett beslut som fattades på helt affärsmässiga grunder. Det vill man alltså överpröva, fem i tolv, genom politiska beslut och trots att i en debattartikel säger att det är omöjligt, eftersom man inte har investerat i dessa reaktorer . Att reaktorerna stängs är dessutom en säkerhetsfråga. har drivits med dispens från gällande säkerhetskrav. Vid inspektioner har rost i reaktorinneslutningens bottenplåt påträffats. Sanningen är alltså att om kärnkraften ska drivas vidare måste den uppdateras. Då blir kilowattpriset betydligt högre än . Då krävs antingen statliga subventioner eller att elpriset höjs. Det blir därför viktigt för mig att ställa frågan: Är exempelvis beredda att ge statliga subventioner till kärnkraften? I så fall får de gärna berätta på vad i välfärden de vill skära ned. Är det resurserna till polisen eller vården som de vill ta pengar ifrån? Eller är det här bara ett politiskt spel där man ibland har en retorik där man blandar det riktiga problem som vi har med elöverföring med frågan om vår energiproduktion? Sanningen är att det enda sättet att med hjälp av kärnkraft lösa problemet med elöverföring är att bygga kärnkraftsreaktorer mitt i städer. Kort sagt undrar jag om det är hållning att en rostig reaktor med dispens från säkerhetskrav och sprickor i fasaden ska öppnas igen. Energifrågan är alldeles för viktig för att slarvas bort i något som jag uppfattar som politiskt käbbel. Tyvärr innebär uttåg ur energiöverenskommelsen att energipolitiken har blivit mer kortsiktig igen. Det är dåligt för de statliga bolagen, det är dåligt för konkurrenskraften och det är dåligt för vår ekonomi. Det är dåligt, dåligt, dåligt. Vi socialdemokrater har ett pragmatiskt förhållningssätt till statligt ägande. Det är inget självändamål att staten äger bolag. Men när det fyller en funktion kommer inte vi socialdemokrater att verka för avyttringar av ideologiska skäl.