prot · H70970 · 2020-02-06 00:00:00 — Jag är glad att höra att statsrådet har en positiv inställning till att försöka göra någonting åt detta, för de personer som lever med en diagnos. Vi vet nu att det är ett till två barn i varje skolklass som har en neuropsykiatrisk diagnos eller som lever med den typen av problematik. Det är otroligt viktigt att dessa personer inte ytterligare stigmatiseras eller får sina möjligheter begränsade. Det finns också en risk att detta avhåller människor från att faktiskt ta den hjälp och det stöd som finns. Det här behöver åtgärdas. Försvarsmakten är på god väg att göra någonting åt det. Polisen behöver verkligen göra mer. 50 Socialminister (S): Jag kan bara säga något kort. Det är klart att det är en väldigt viktig balans. Det handlar om att känna att man får stöd och hjälp. Man ska få möjlighet att utvecklas, att lära sig det man behöver och att skaffa sig en utbildning. Men man ska naturligtvis också fungera på en arbetsmarknad. Försvarsministern sitter här och lyssnar. Jag lovar att skicka frågan vidare också till justitieministern. Främjande av demokrati i och 51 (V): Min fråga riktar sig till statsrådet . Den demokratiska situationen i och har försämrats – detta trots att inlett ett artikel 7-förfarande. tröttnade på att medlemsstaterna gör för lite för att vända den oroväckande utvecklingen och röstade för att EU-medlemsstaterna måste göra mer för att öka pressen på dessa länder. Jag skulle därför vilja veta på vilket sätt statsrådet avser att agera för att öka trycket på regeringarna i och . 52 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det är en angelägen fråga om situationen för rättsstaten i dessa två länder. Det är riktigt att kräva av oss andra medlemmar i unionen att vi säger ifrån och att vi gör vad vi kan för att få en ändring till stånd. Vi har ett system i Europeiska unionen där har möjlighet att ta itu med dessa saker i olika medlemsländer, och man har gjort så när det gäller både och . Och den har biträtt kommissionen i deras talan gentemot i det viktiga ärende som gäller domstolarnas oberoende. Men vi har också möjlighet att i de budgetförhandlingar som just nu pågår införa en mekanism som gör det möjligt att ställa krav på alla medlemsstater att de för att fullt ut få de betalningar som de har rätt till från EU:s kassa också fullt ut måste respektera rättsstatens principer. 53 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Ett utmärkt verktyg för att sätta press på och finns via EU:s långtidsbudget, som är uppe för diskussion. Dra in stödet! Att inskränka rättsväsendet, demokratin och mänskliga rättigheter måste kännas ekonomiskt. Det är inte rimligt att europeiska hbtq-personer ska betala skattepengar till länder som inför hbtq-fria zoner – det är helt absurt. 54 Statsrådet (S): Jag skriver under på den principen. Jag tycker så här: Ställer man inte upp på våra värderingar ska man heller inte ha tillgång till samma medel som man annars skulle ha. Det är en bra princip. Vi har ett brett stöd för detta i medlemskretsen i unionen, men vi är inte framme riktigt . Det är en viktig slutförhandling som ska göras detta år. Jag hoppas att vi allihop kan sätta ett sådant tryck i denna fråga att det också blir resultat. Medel till personlig assistans i vårändringsbudgeten 55 (KD): Min fråga går till socialministern. Vi har ett katastrofläge inom den personliga assistansen. Människor med omfattande funktionsnedsättning tvingas till isolering och husarrest. Föräldrar tvingas lämna bort sina barn till institution. Äntligen är andning och sondmatning på väg att räddas. Det är mycket bra. Vägen har varit lång. Men, herr talman, jag är övertygad om att socialministern vet att vi kristdemokrater inte tycker att det räcker. Det krävs mer. Samtliga grundläggande behov måste bli assistansgrundande i sin helhet. Det är rimligt att ett helt toalettbesök räknas, inte bara tiden man torkar sig i rumpan. Men också yrket personlig assistent är utsatt. Nivån på timersättningen för assistansen fastställs genom statsbudgeten, och uppräkningen har varit mycket lägre än kollektivavtalen. har det kommit en utredning som föreslår förbättrade villkor. Det är positivt, men det krävs mer pengar. Jag undrar därför om socialministern är beredd att skjuta till mer pengar i vårändringsbudgeten för schablonen. 56 Socialminister (S): Tack igen, ! Jag uppskattar verkligen engagemanget från och de diskussioner och samtal vi har. När det gäller frågan om personlig assistans tror jag inte bara att vi har ett gemensamt engagemang. Jag tror också att vi har en gemensam oro för vad som faktiskt händer och att vi har en gemensam kunskap om hur otroligt komplext, svårt och snårigt det är. Det är verkligen positivt att frågan om andning och sondmatning är framme. Hade det inte fallit på juridiken hade den varit framme för länge sedan. kom också frågan om egenvård, tillsyn och avsmalnat föräldraansvar, vilket hjälper till. Jag vill understryka dilemmat med den uppstyckning som vi har haft och som verkligen urholkar assistansen. Däremot kan vi inte ha förhandlingar om vårbudgeten under en frågestund i . Det är klart att det här är samlade diskussioner som vi har. Så här långt finns det schablonuppräkningar som sker enligt överenskommelser. När de ändras kommer vi att meddela det. 57 (KD): Tack, ministern, för svaret! Problemet är att när ersättningen för den personliga assistansen hamnar efter drabbas kvaliteten. Det är både de assistansberättigade och assistenterna som drabbas. Yrket blir mindre attraktivt. Men jag tänker så här: Ytterst handlar det om prioritering och pengar. Mycket av budgetarbetet handlar om det. Januaripartierna satsade många miljarder på att sänka värnskatten. Är det inte dags att verkligen prioritera dem som behöver samhällets stöd som mest? 58 Socialminister (S): Detta har vi haft en diskussion om i denna kammare: att värnskatten hade försvunnit oavsett vilka politiska konstellationer som hade styrt. Det var ett löfte som också allianspartierna gav till och Liberalerna. Det var dessutom så att 20 miljarder försvann i ännu ett jobbskatteavdrag. Det var synd. De kunde kanske ha använts här. Men, återigen, jag har ett mycket stort engagemang när det gäller assistans och när det gäller att hantera frågan om personalens förutsättningar. Men vi kan inte ha en vårbudgetförhandling i kammaren. Det vore inte riktigt rimligt. En riktad hälsosatsning för personer med intellektuella funktionshinder 59 (L): Även jag vill rikta en fråga till statsrådet . Flera forskningsrapporter visar att personer med intellektuella funktionsnedsättningar inte bara får sämre bemötande och behandling inom hälso- och sjukvården. De lever också ett betydligt mer passivt och mindre hälsosamt liv än befolkningen i övrigt. Därför behövs det ökad kunskap och förändrade arbetssätt inom både sjukvården och . skulle vi ha stått värd för i Åre och – världens största folkhälsosatsning och idrottstävling för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Så blir det nu inte på grund av bristande nationellt intresse. Har regeringen någon annan plan för en riktad hälsosatsning just för den här målgruppen? 60 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag tror att vi gör frågan en otjänst genom att förenkla den på det sätt som riksdagsledamoten precis gör. Han får det att låta som att det skulle vara ett nationellt engagemang som saknas. Staten har aldrig varit den som betalar för stora idrottsevenemang, oavsett syfte. Däremot är det väldigt olyckligt och bekymmersamt, tycker jag, att man drar igång denna typ av arrangemang och skapar förväntningar och förhoppningar utan att ha säkrat att man faktiskt kan klara de kostnader som är förknippade med detta. Vi har naturligtvis många olika frågor som handlar om folkhälsa. Det finns också ett stöd till idrottsrörelsen i många olika sammanhang. Men detta har inte fallit på att staten inte engagerar sig, utan det har fallit på att man inte har säkrat att man har en ekonomisk situation där man kan hantera de kostnader som man vet att det för med sig att stå värd för ett stort idrottsevenemang. 61 (L): Tack, statsrådet, för svaret! i görs nu särskilda hälsotester, , just inom ramen för detta event – Special Olympics. Det är ett långsiktigt hälsoarbete och idrott som sätter personer med intellektuella funktionshinder i fokus, som verkligen behövs. Intresset är stort från professionen och det lokala politiska livet. återstår det för oss på riksplanet att gå från ord till handling. Hur ser statsrådet på den här typen av event och finansieringen av dem? 62 Socialminister (S): Det är en fråga som faller på kultur- och idrottsminister , och hon har också svarat på frågan tidigare. Jag har naturligtvis också nåtts av frågan och svarat precis som : Staten står inte värd för eller finansierar stora idrottsevenemang. Det gäller oavsett vem som arrangerar dem och vilket syftet är. Innan man drar igång ett stort arrangemang och väcker förväntningar och förhoppningar är det otroligt viktigt att man har säkrat upp detta. Jag hoppas verkligen att det finns möjlighet för dem att driva det här arrangemanget på olika sätt, men staten står inte för och betalar inte för stora evenemang. En jämlik hälso- och sjukvård 63 (S): har medierna uppmärksammat det ökade antalet privata sjukvårdsförsäkringar och att allt fler privata vårdgivare blandar försäkringspatienter och patienter som bekostas av regionerna. Genom nya tjänster, exempelvis Boka Doktorn, kan försäkringsbolag direkt gå in och boka operationstider och behandlingar för sina egna patienters räkning. Med den här utvecklingen kan man på goda grunder ställa sig frågan om dessa privata vårdgivare bryter mot portalparagraferna i hälso- och sjukvårdslagen. Jag är därför nyfiken på vad socialministern tänker om den här utvecklingen och skulle vilja veta vilka initiativ som socialministern är beredd att ta för att säkerställa en god och jämlik hälso- och sjukvård. 64 Socialminister (S): Tack för frågan, ! Svensk hälso- och sjukvård utgår från vård efter behov. Det viktiga är alltid hur man mår, inte om man har förmåga att betala för sig. I generationer har vi byggt svensk hälso- och sjukvård på just den principen och kombinerat kvalitet och jämlikhet. Det är dock uppenbart som riksdagsledamoten säger, att det här systemet faktiskt hotas. Precis som vi socialdemokrater länge har varnat för är det här en växande marknad, och de konsekvenser som kan finnas när sjukvårdsförsäkringar äter sig in i sjukvården kan komma att spela en väldigt allvarlig roll när människor som har råd att teckna en försäkring får vård snabbare än den som inte har råd att göra det. Frågan var också vad regeringen avser att göra. Under den förra mandatperioden presenterades ett lagförslag där det skulle tydliggöras att det är behoven som ska styra. Det var ett förslag som då föll i . Regeringens och min avsikt är att lägga fram ett nytt förslag till i närtid och ge samtliga riksdagspartier ännu en chans att fatta ett beslut. 65 (S): Tack, ministern, för svaret! Det här är en så oerhört viktig fråga för oss alla som tycker att vård ska ges efter behov och inte efter storleken på våra plånböcker. När nu allt fler svenskar tecknar privata sjukvårdsförsäkringar varnar både vårdgivare och experter för att försäkringspatienter faktiskt tränger ut patienter som kommer via den offentliga vården. Jag tycker innerligt att det är ett stort problem och är därför glad att socialministern tar frågan på så stort allvar och kommer att återkomma i detta . 66 Socialminister (S): Jag vill verkligen återigen understryka att vi har en situation där alltför många av olika skäl har en sjukvårdsförsäkring. Om detta fortsätter att öka och vi inte ser till att stoppa den här utvecklingen utan stillatigande ser på när privata sjukvårdsförsäkringar tar över och också blandas med den offentligfinansierade vården är vård efter behov något som är hotat. Det ser jag väldigt allvarligt på. Försvarsmaktens kartläggning av läckande PFAS 67 (MP): Alla som har varit med i en kris- och säkerhetsövning på lokal nivå vet hur viktig frågan om dricksvatten är. har också rent vatten blivit ännu viktigare i försvarspolitiken, när kraven i det nya regleringsbrevet till försvaret visar att man ska kartlägga och på olika sätt åtgärda problemen med läckande PFAS från brandövningsplatser. Ett systematiskt arbete är sannerligen något som ska känneteckna såväl Försvarsmaktens arbete som miljöpolitiken. I har nyheten från regeringen verkligen välkomnats, eftersom hälsofarliga PFAS-ämnen från förorenat dricksvattentäkt, vilket lett till stora merkostnader för rening av vattnet. Jag vill fråga försvarsministern hur bråttom regeringen anser att det är att få Försvarsmaktens systematiska miljöarbete kring PFAS på plats. 68 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Regeringen har beslutat att Försvarsmakten till , det vill säga , ska presentera en handlingsplan när det gäller PFAS och hur man ska hantera frågor kring brandsläckningsmedel. Det handlar också om att se vilka alternativ som finns. Försvarsmakten driver sin verksamhet myndighetsmässigt utifrån de olika tillstånd som man har fått och följer det regelverk som är. Här gäller det nu att ta ut steglängden och gå vidare, och därför har vi gett uppdraget om att åstadkomma den handlingsplan som ska presenteras . 69 (MP): Tack, försvarsministern, för svaret! När det gäller de historiska utsläpp som har skett har förorenaren ansvar för att ta hand om det, även om man inte när man släppte ut det visste att det var farligt. Regeringens tydliga skrivning i regleringsbrevet kommer att kunna bidra till att sanering och ersättningsanspråk ska hanteras på ett systematiskt och enhetligt sätt i hela Försvarsmakten. Är det också regeringens ambition att få den systematiken på plats? 70 Försvarsminister (S): Frågan om ersättningar omnämns i direktivet. Det handlar i ett senare skede, om det ska ske, om myndighetsutövning som sker via domstol, och jag vill inte föregå den typen av hantering. Men det omnämns i de regleringar som vi nu har beslutat om. 71 (M): Min fråga går till utbildningsminister . kritiserade regeringen med stödpartier för att inte prioritera välfärden i sin budget. Vi ser redan nu hur kommuner och regioner behöver spara inom skola, vård och omsorg samt inom polis och rättsväsen. Vi ser nedskärningar, uppsägningar och även skattehöjningar, detta inom några av våra viktigaste välfärdsområden. , nu med stöd av , har därför föreslagit ett så kallat räddningspaket på 7,5 miljarder som vi satsar på generella statsbidrag. Det är viktigt att det är generella bidrag och inte riktade sådana, för det har kommunerna fått nog av. För del, där jag kommer ifrån, skulle det innebära ett tillskott på ca 295 miljoner. Det skulle kunna bli 481 lärare eller 584 undersköterskor – mycket välbehövligt. För skulle det innebära , vilket skulle motsvara 550 sjuksköterskor. Min fråga till utbildningsministern är om hon inte ser med samma oro som vi på det som händer i skolan. Ser inte ministern att var fjärde elev går ut nian utan fullständiga betyg? Lärare slutar för att de saknar kompetenta kollegor, och fler går ut gymnasiet utan fullständiga betyg. 72 Utbildningsminister (S): Nog är det lite magstarkt att en företrädare för det parti som lade en så kallad servettskiss till budget på bord och såg till att 20 miljarder togs från välfärden står här och anklagar regeringen för att lägga för lite pengar på skolan. Trots det dåliga utgångsläge som vi fick på grund av den budget som antogs av anslog regeringen tillsammans med samarbetspartierna mer statliga pengar till skolan än vad vi har haft. En av de viktiga satsningar som vi lyckades hitta resurser till var en satsning på lärarassistenter, en kategori som kan avlasta våra lärare och se till att de i lärarbristens tid kan lägga sin dyrbara tid och starka och välbehövliga kraft på att stärka barnens undervisning. Pengarna för dessa lärarassistenter vill nu ta bort från skolan. De pengar som ni säger att ni lägger på den allmänna välfärden tar ni alltså från skolan. Regeringens migrationspolitik och nedskärningar i skolan 73 (SD): Min fråga går till utbildningsminister . rapporterar om den tuffa ekonomiska situationen för landets kommuner och att det får förödande konsekvenser för den svenska skolan. av kommunerna måste spara på skolorna. En tredjedel av kommunerna måste säga upp befintlig skolpersonal. Närmare sex av tio kommuner kommer inte att kunna nyanställa personal i . Detta sker trots att har befunnit sig i en högkonjunktur och trots miljardstöd från staten. har påtalat att den ansvarslösa migrationspolitiken skulle få förödande konsekvenser för skolan. Vi möttes av enorm kritik inte minst från Socialdemokraterna. Jag skulle med anledning av detta vilja fråga utbildningsministern om hon med facit i hand ser någon koppling mellan den ansvarslösa migrationspolitiken och de nedskärningar som sveper över den svenska skolsektorn. 74 Utbildningsminister (S): Jag ska inte tråka ut ledamöter med att upprepa vilka besvärliga konsekvenser det har blivit i skolor av den budget som olyckligtvis antog. Jag vill heller inte använda talartiden till det. Jag gläder mig i stället åt att de svenska kunskapsresultaten stiger i samtliga internationella undersökningar. De gör det från ett dåligt läge. När vi nu ser att kunskapsresultaten stiger gäller det att sätta till resurser till skolan som kan göra att detta fortsätter och att det kommer alla till del. frågar om det finns något samband mellan invandring och minskade resurser. Jag kan försäkra att det finns ett starkt samband mellan att vi har många som går i skolan och många som blir äldre i . Att vi får fler 80-åringar och att 90-talisterna föder barn är något som jag gläder mig åt. Det kräver att vi ser till att det finns goda resurser i svensk skola så att vi kan fortsätta kunskapsupphämtningen. Det förtjänar barn, och det förtjänar äldre. 75 (C): Min fråga går till statsrådet och gäller Försvarsmakten och vindkraften. Det är glädjande för att regeringen i sitt regleringsbrev till Försvarsmakten uppmanar till samverkan och samråd om vindkraftsetableringen och säger att Försvarsmakten måste börja jämföra sin inställning med hur andra länder gör. Exempelvis kan man fråga sig hur det kommer sig att Försvarsmakten tillämpar andra krav när det gäller tändning av hinderbelysning på . Det är också berättigat att fråga vilken roll Försvarsmakten bör ha när det gäller att bidra till landets elförsörjning vid en avspärrning så att vi i en sådan situation blir oberoende av importerad el. Försvarsmakten behöver också förhålla sig till större och effektivare verk och till förväntningar från samhället om att kunna växa med bostäder och verksamheter inom vad Försvarsmakten har kunnat peka ut som sina riksintressen. Vilka förväntningar har ministern på Försvarsmakten att tillgodose de krav som ställs på den om samverkan och dialog om vindkraftsutbyggnaden? 76 Försvarsminister (S): Detta är en fråga som rör balanserna i samhället. Vi måste ha mer vindkraft och solenergi, det man kallar alternativ energi, för att på olika sätt göra oss mer oberoende. Det är en viktig strävan. Jag känner väl till att det kan finnas intressemotsättningar i samband med olika typer av etablering. Så har det varit, och så har skett. Men Försvarsmakten har att följa regleringar och beslut från myndigheterna utifrån de riktlinjer som bland annat och regeringen lägger fast. Den förväntningsvärld jag har är att man så långt som möjligt kan samverka men att det också måste finnas hänsynstagande till det som kan kallas Försvarsmaktens och försvarets intressen. Försvaret är en möjlighet och tillgång för och en viktig del i vår samlade statliga organisation som ytterst handlar om att värna vår suveränitet och territoriella integritet. Det gäller att klara också den balansen. 77 (V): Min fråga går till statsrådet . Utredningen om faderskap och föräldraskap tillsattes och fick i uppdrag att se över delar av regler om fastställande av faderskap och föräldraskap. Den har kommit med förslag på ändringar av presumtionsreglerna så att vi får större likabehandling oavsett hur en familj ser ut och nya sätt att erkänna föräldraskap digitalt. Det är bra med likabehandling av barn. Här finns förslag om att stärka det. Det är också viktigt med större likabehandling när det gäller olika familjekonstellationer. Förenklad föräldraskapsbekräftelse skulle spara både tid och pengar runt om i landets kommuner, vilket är välkommet i kommunerna. Men utredningen och dess förslag har fastnat på vägen. När tänker regeringen lägga fram konkreta lagförslag om detta? 78 Socialminister (S): Det är klart att det är viktigt att göra allt som är möjligt för att underlätta föräldraskapsbekräftelse, både för föräldrarnas skull och för att minska administrationen. När det gäller den specifika utredningen och exakt varför den har fastnat tror jag att den frågan får ställas till ansvarig minister. Det handlar ju om och frågor som rör den. Jag kan inte svara på varför utredningen har fastnat, men jag är alldeles övertygad om att frågan kommer att återkomma till . Det var ju därför utredningen tillsattes. Medel till bekämpandet av HPV 79 (KD): Min fråga går till socialminister . Cancer orsakad av humant papillomvirus hör till våra vanligaste och allvarligaste cancerformer som drabbar både män och kvinnor. Att förebygga en sådan allvarlig cancerform är otroligt viktigt för individen såväl som för samhället, sett både till det mänskliga lidandet och den kostnad den orsakar sjukvården och samhället. Vi har en unik möjlighet att utrota denna form av livmoderhalscancer. Det behöver göra är framför allt att införa catch-up-screening för de kvinnor som passerat den övre åldersgränsen och catch-up-vaccination för de kvinnor som inte fått vaccin. De ansvariga menar att detta skulle kosta 25 miljoner , sammanlagt 150 miljoner . Min fråga är om socialministern är villig att pröva frågan under vårens budgetarbete. 80 Socialminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Att drabbas av cancer är såklart väldigt tungt, både för den drabbade och för de anhöriga. Kan vi förebygga cancer är det naturligtvis angeläget. Det är också skälet till att det nu finns möjlighet att vaccineras även för pojkar. Att vi utökat vaccinationsprogrammet med det är positivt. Vi får se hur vi fortsätter arbetet. Det är en fråga för regionerna att fundera över. Det är också en fråga där regeringen lyssnar på våra myndigheter och de råd vi får när det handlar om att inte bara minska smittspridning, som vi talat om tidigare här i kammaren, utan också utrota sjukdomar som är möjliga att utrota med hjälp av vaccin. Vi får återkomma till den frågan. Svenskars situation i efter brexit 81 (S): Runt 100 000 svenskar bor, arbetar, studerar och lever sina liv i . Runt 30 000 britter gör detsamma här i . Utbytet mellan våra länder har varit betydelsefullt sedan urminnes tider, och förhållandet mellan och fortsätter förstås att vara jätteviktigt även efter brexit. har slutligen, efter oändliga om och men, lämnat EU och den så kallade övergångsperioden påbörjats. när EU:s resterande medlemsstater, inklusive , kanske vet lite mer om den framtida relationen vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen för att svenska medborgare som bor, lever, arbetar, vårdar barn, blir sjuka och så vidare i och reser fram och tillbaka mellan länderna ska fortsätta ha ett bra liv? 82 Statsrådet (S): Tack, , för en fråga som berör väldigt många människor! Jag tror att många av oss kände sig lite sorgsna , när det konstaterades att nu har det hänt att ett medlemsland har lämnat vår union. Men det är inte så illa som det hade kunnat vara om britterna kraschat ut ur EU och vi fått ett oordnat utträde. har vi en övergångsperiod under hela detta år. Som svar på frågan kan jag säga att vi har förhandlat fram med britterna en ordning som gör att britter som bor här i och svenskar som bor i har i princip samma villkor under hela detta år.