prot · H709117 · 2020-05-06 00:00:00 — Särskilt viktigt är det att minska miljö- och hälsoriskerna med ämnen som vi kommer i kontakt med i vår vardag, till exempel i mat, i vatten, i kläder, i skor och i leksaker. Det är särskilt viktigt i barns miljöer. I ett starkare samhälle ska tuffa miljöregler skapa trygghet. Därför vill vi socialdemokrater se ett än bättre kemikalieregelverk i EU. kan fortsätta att visa vägen genom att besluta om nationella förbud mot farliga kemikalier. Och hormonstörande ämnen ska inte kunna släppas fria och kunna drabba människor och miljö. Ämnen som liknar varandra ska behandlas i grupp. Tungmetaller och andra skadliga ämnen ska begränsas eller bytas ut. Reglerna måste ta hänsyn till kombinationseffekter av farliga ämnen. Tillsammans har vi skapat ett tryggare genom att öka resurserna för att sanera farlig mark och förstärka Kemikalieinspektionens tillsyn av produkter som vi kommer i kontakt med. Det finns fortfarande saker kvar som vi tillsammans har att göra. Vi behöver fortsätta att driva på internationellt genom att skärpa de globala kemikaliestrategierna. Vi behöver vässa EU:s arbete och lagstiftning. Vi behöver också låta fortsätta vara en förebild vad gäller att skydda människor och miljö från exponering för farliga ämnen och kunna utveckla jobb och företagande. De strategier som håller på att arbetas fram på de olika nivåerna kommer att spela en stor roll i arbetet för en giftfri miljö och förhoppningsvis vara kraftfulla styrmedel för att minska kemikaliernas miljö- och hälsorisker. Detta kommer att gagna oss, våra barn och våra barnbarn. Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 45 (C): Jag vill börja med att säga att det är roligt att stå här som ledamot och diskutera ärenden från miljö- och jordbruksutskottet. Jag gör det i stället för , som följer oss på avstånd. Som många har sagt är kemikalier både något nödvändigt och något som kan vara fullständigt livsfarligt. För är en giftfri vardag en självklarhet. Det är inte rimligt att vi ska utsätta oss för hälsofarliga ämnen i kläder som vi tar på oss, i förpackningar till maten som vi äter eller i leksaker som vi köper till våra barn eller barnbarn. Det är inte heller rimligt att man ska behöva ha en smärre examen i biologi för att kunna lista ut om en vara man köper innehåller hälsoskadliga ämnen. Det är något vi faktiskt måste kunna förvänta oss att vi inte ska behöva utsätta oss för. har tidigare pratat om att det behövs ett kemikalie-Fass för att vi som konsumenter ska kunna göra aktiva val, men det ska helst inte behövas. Tyvärr har vi lång väg kvar att gå här. Historiska synder fortsätter att utsätta oss för kontakt med hormonstörande ämnen och farliga kemikalier, och apropå gäller detta inte minst mediciner vi äter. Det är helt orimligt att vi ska se spår av mediciner i våra rinnande vattendrag och sjöar – spår som har kommit dit via våra avlopp. Detta måste vi ändra på. De segrar vi har uppnått här i och i EU urholkas av att kontrollen av importerade produkter från länder med sämre villkor inte fungerar så väl som man skulle önska. EU:s kemikalielagstiftning fortsätter att lämna luckor för ämnen som för sig själva eller i förening med andra kan vara skadliga för människa och miljö. Därför är det väldigt välkommet att gröna giv utlovar en uppdaterad kemikaliepolitik, och särskilt att både kommissionen och tar fasta såväl på vikten av att bättre fånga upp hälsorisker med hormonstörande ämnen och cocktaileffekter från flera olika kemikalier som på vikten av att ställa samma krav på importerade som på inhemska produkter. Om den ambitionen förverkligas, fru talman, kan vi täppa till flera av de luckor som kemikalielagstiftningen har . Detta är dock ambitioner som måste bevakas. Det kommer att finnas de som motsätter sig varje skärpning av ambitionerna för en giftfri vardag. Regering, riksdag och de svenska EU-parlamentarikerna behöver bevaka att inriktningen inte tappar skärpa innan den är genomförd. ska göra sitt för att EU ska få en bättre, mer ambitiös och mer funktionell kemikaliepolitik. Tills vidare finns det skäl att fundera på vad vi kan göra i kemikaliepolitiken också nationellt. Från sida ser vi gärna ett nationellt arbete för att se över vilka kandidatämnen som ännu inte är förbjudna på EU-nivå men som vi från nationell sida kan och bör vidta åtgärder för att fasa ut. utreds en utvidgad kemikalieskatt. Den är på plats, och därför är det viktigt för oss i att en sådan skatt blir funktionell och styrande samt att vi försöker rätta till de stora problem som finns med den. Vi vet nämligen alla att den inte har varit lyckosam hela vägen. Den är till exempel inte tillräckligt anpassad för en verklighet med näthandel, globala handelsmönster och ett ökande återbruk. Det är också viktigt att kemikaliepolitiken är anpassad till små och medelstora företags villkor och kapacitet att exempelvis testa sina produkter. Sist vill jag ta upp ett specifikt exempel på något som faktiskt borde ha förbjudits för länge sedan, nämligen att tillsätta silver i konsumentvaror i antibakteriellt syfte. På ren svenska innebär detta att man tillsätter silver i till exempel sportsockor för att folk som svettas inte ska behöva lukta illa. Det är helt och hållet onödigt, och när silvret lakas ur i den första tvätten blir det rent av farligt. Det blir farligt för miljön när vi sprider en tungmetall helt i onödan, och det blir farligt för människor eftersom silver också används för att sterilisera sjukvårdsutrustning. Sprider vi silverlösning i avloppet riskerar vi ökad resistens och att människor dör för att andra inte vill lukta illa på gymmet. Så kan vi inte ha det. Med det exemplet vill jag tacka för mig. Eftersom våra motionsyrkanden behandlas enligt en förenklad motionsbehandling har jag inget yrkande, men jag hänvisar till vårt särskilda yttrande. Vi i kommer att fortsätta verka för förslagen i våra motioner. 46 (L): Jag vill börja med att uppmärksamma att detta är ett motionsbetänkande med förenklad behandling. Därför har vi från Liberalerna endast ett särskilt yttrande. Leksaker för barn och produkter i övrigt som riktar sig till barn är en fråga som engagerar många i utskottet. Jag noterar den undersökning som gjordes 2018 och som visade att 15–av leksakerna och barnartiklarna innehöll någon form av kemikalie som inte var tillåten. Det är någonting som oroar väldigt mycket. Det oroar inte minst dem som ska gå ut och köpa de där presenterna till en födelsedag eller julklapp, eller som handlar över internet, och ser alla dessa fantastiska saker som finns där ute. Man kan känna en stor osäkerhet som konsument: Vad är det jag ger i form av den här gåvan – vad innehåller produkten? Det är ibland otroligt svårt att som konsument veta vad det man handlar, även produkter från tredjeland, innehåller. Det är klart att barn och ungdomar ska skyddas specifikt från farliga kemikalier. Det är en fråga som vi i Liberalerna har varit engagerade i och som handlar om just kemikaliernas inverkan på inte minst de unga i vårt samhälle. Vi anser därför att det är viktigt att fortsätta arbeta för att fasa ut farliga kemikalier. Det är viktigt att fortsätta utveckla EU:s kemikalielagstiftning Reach, och vi anser att det är viktigt att kunna säkerställa att kemikalier som används är säkra och att näringslivet får tydliga och förutsägbara spelregler. Det handlar om att kunna få bort farliga kemikalier från marknaden. Vi ser med stor oro på och vill fasa ut miljöskadliga bekämpningsmedel och hormonstörande ämnen. Särskild hänsyn ska som sagt tas till barns och ungas känslighet. I och med att det finns kemikalier som kan ha en hälsovådlig påverkan är det viktigt med ett konsumentperspektiv – att det blir en ökad transparens kring kemikalieinnehåll i varor och i material i hela leverantörskedjan, även för importerade varor. Vi ser positivt på ekonomiska styrmedel för att få bort farliga kemikalier i olika produkter. Det är mycket viktigt att kemikalier i konsumentprodukter, exempelvis leksaker, kläder och mycket annat, fasas ut. Det behövs bättre kontroll, inte minst vad gäller de produkter som riktar sig till barn och ungdomar. Det kan komma att krävas förändringar av lagstiftningen för att återspegla den vetenskapliga utveckling som rör kombinationseffekter av kemikalier. Kombinationseffekterna har berörts även av andra talare i den här debatten, och det är viktigt att vi ser till att de verktyg vi har räcker till. Vad gäller svårnedbrytbara mikroplatser, som också många har varit inne på, är det ett stort och allvarligt miljöproblem. Här måste ytterligare åtgärder till. Det är även viktigt att motverka avsiktligt tillsatta mikroplaster i kemiska produkter. PFAS är en stor fråga – perfluorerade och polyfluorerade ämnen är samlingsnamnet för en stor grupp ämnen. De finns för att de uppfattas fylla en funktion, men konsekvenserna av dem är någonting som vi måste rikta uppmärksamheten mot. De unika vatten‑, smuts- och fettavvisande egenskaperna samt den extrema motståndskraften mot nedbrytning både kemiskt och biologiskt bidrar naturligtvis till deras användbarhet. Impregneringsmedel, rengöringsmedel, medel för ytbehandling av produkter – som livsmedelsförpackningar och textilier – är några exempel på stora användningsområden för PFAS. Även brandsläckningsskum har nämnts i debatten. Enligt för miljömedicin vid exponeras människor huvudsakligen för PFAS via mat, antingen direkt via livsmedlet eller indirekt via matförpackningarna. Kunskaper från djurförsök om de skadliga hälsoeffekterna av exponering tyder på att det kan finnas hälsoeffekter för levern, fettmetabolismen, sköldkörtelhormonerna och immunsystemet. är det, med vissa undantag, förbjudet att inom EU använda PFOS, och ämnen som kan brytas ned till PFOS, i kemiska produkter och varor. blir det också förbjudet att inom EU tillverka eller släppa ut PFOA-ämnen som sådana. Detsamma gäller framställning av dessa som en beståndsdel i ett annat ämne eller i en blandning. Jag vill också uppmärksamma att det i budgetpropositionen finns tydligt beskrivet att aktivt arbetade för och medverkade till en EU-gemensam strategi för PFAS. Detta är en stor utmaning. Det handlar om att kunna få konsumera säkra livsmedel som inte i sig innehåller några skadliga ämnen. Men det handlar också om att de förpackningar som livsmedlet förvaras i inte innehåller farliga ämnen som kan överföras till livsmedlet i sådan mängd att det kan utgöra en fara för människors hälsa. Här kommer vi från Liberalernas sida att följa utvecklingen mycket noggrant. Kemikalieinspektionen och arbetar på olika sätt med att förbättra tillgången till konsumentvänlig information om kemikalier. Detta välkomnar vi. Det handlar bland annat om ett samarbetsprojekt där en mobilapplikation med information om farliga kemikalier i varor håller på att utvecklas, vilket kan öka konsumenternas medvetenhet och kunskap om kemikalier i varor. Att konsumenterna har bra information om innehållet i produkter är mycket viktigt. Vi ska kunna göra aktiva val och välja bort det som vi anser inte är bra. Självfallet har också myndigheter och politiken en viktig roll att spela för att vi ska ha så säkra produkter som möjligt, men visst ska vi själva kunna ta reda på vad produkter innehåller. Det är alltid viktigt med kunniga och engagerade konsumenter, också i detta sammanhang. Det är viktigt för att kunna få till stånd ett giftfritt kretslopp. Här finns ett nationellt perspektiv och ett EU-perspektiv men naturligtvis också, med den handel som pågår globalt, en stor utmaning i det globala samhället gällande att se till att vi konsumenter oavsett var vi befinner oss eller var vi handlar våra varor ska känna att vi kan bidra till ett giftfritt samhälle utan farliga kemikalier. 47 (MP): Fru talman och ledamöter! Människor, djur och växter utsätts för olika kemiska ämnen som sprids när varor och material tillverkas, används och blir till avfall. För att skydda människors hälsa och det biologiska livet behöver spridningen av farliga ämnen förebyggas och minska. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö måste uppnås. Flera områden är särskilt prioriterade på kemikalieområdet. Det gäller riskhantering av nanomaterial och mikroplaster, som flera har tagit upp . Det gäller kartering och sanering av förorenade områden. Det gäller såklart åtgärder för att minska utsläpp av läkemedelsrester till vatten. Det gäller också åtgärder för att förhindra och minska föroreningar av PFAS i miljön och i dricksvattnet. Jag vill särskilt fokusera på PFAS. De högfluorerade PFAS-ämnena kan allvarligt påverka människors hälsa i högre koncentrationer. Filmen hade premiär i . Den baseras på en verklig berättelse om en miljöskandal med PFAS i i , men PFAS är ett problem också i . Brandskum som innehåller PFAS har använts på flygplatser och brandövningsplatser. Detta har lett till att vi har stora problem med förorenad mark och förorenat vatten på olika platser runt om i . PFAS finns också i smink, vilket kanske är lite mindre känt. Enligt en rapport från har problemet med PFAS i smink underskattats. Utsläppen från kosmetika kan vara 850 gånger högre än man har trott. Regeringen gör ett gediget arbete för att minska riskerna med PFAS. presenterade Kemikalieinspektionen en samlad strategi för att minska användningen av PFAS, och har genomfört en screening av PFAS i . Detta arbete fortsätter. SGI har tagit fram riktvärden och vägledning för PFAS i vatten och miljö, så att vi vet vid vilka halter vi bör reagera. Regeringen bereder nu också Kemikalieinspektionens förslag på nationella restriktioner för brandskum med PFAS. Som vi hört har försvaret och fått i uppdrag att åtgärda och bekosta sanering av mark som har förorenats av PFAS. På vissa håll pågår en rättslig prövning av Försvarsmaktens ansvar. Från sida vill vi inte föregripa denna prövning, men vi vill poängtera att det är mycket viktigt att de aktörer som har föroreningar ser till att sanera detta med den bästa tillgängliga tekniken . Regeringen agerar också kraftfullt i EU. Vi har tillsammans med sex medlemsstater tagit fram ett förslag till handlingsplan på EU-nivå som har skickats till kommissionen. På miljörådet aviserade för tillsammans med tre medlemsstater att vi ska ta fram en begränsning för hela PFAS-gruppen i Reach. Det är viktigt att PFAS-ämnena förbjuds i grupp, för myndigheterna hinner inte med att granska ämnena vart och ett för sig. Det är nödvändigt att få åtgärder på plats som förebygger föroreningar och skadliga effekter med ett väl fungerande system som möjliggör informerade beslut om kemikalier. Tre områden behöver särskilt stå i fokus. All användning av de allra farligaste kemikalierna – särskilt farliga ämnen – måste upphöra. Varor och material måste vara giftfria från början för att en cirkulär ekonomi med minsta möjliga inverkan på människors hälsa och på miljön ska kunna bli verklighet. Vi måste avgifta kretsloppen. Den samlade mängden farliga ämnen som människor och ekosystem utsätts för behöver minska. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2019/20:SkU20 48 BORIANA (M): Det är inte utan att det känns lite märkligt att stå här och debattera i dessa dystra tider när coronapandemin har vänt upp och ned på hela världen. Det känns märkligt att stå här när människor kämpar för sina liv på intensivvårdsavdelningarna och riskgrupper inte får träffa sina nära och kära. Det känns märkligt att stå här i en värld med stängda gränser, undantagsliknande tillstånd och åtskilliga restaurangägare och andra företagare som ser sina livsverk gå förlorade. Medan vi debatterar här i kammaren kämpar sjukvårdspersonalen i frontlinjen för att rädda liv. De sliter med långa arbetspass, i varma skyddskläder och ännu varmare ansiktsmasker. De tar stora risker för att kunna hjälpa dem som far mest illa. Dessa yrkesgrupper förtjänar vårt – och hela samhällets – oreserverade stöd och uppbackning. Människor visar sin uppskattning genom att skicka lunchlådor, och arbetsgivare ger gratis parkering. Som lagstiftningen är utformad nu måste dessa utryck för tacksamhet och hjälp till dem som sliter beskattas. Vi moderater i skatteutskottet har ett utskottsinitiativ om undantag från förmånsbeskattningen för personal som bekämpar . Det är positivt att regeringen har tagit till sig budskapet och tillfälligt tänker slopa förmånsbeskattningen när det gäller fri parkering, men vi vill gå ännu längre. Det är självklart fel att undersköterskan ska behöva skatta för parkeringen som arbetsgivaren bjuder på efter ett tolv timmars arbetspass. Men hon ska inte heller skatta för lunchmackan, skänkt av en restaurang eller tacksamma patienter. Det är en fråga om anständighet och sunt förnuft men också om bibehållande av skattesystemets legitimitet. Jag tror att vi är många som minns de svåra bränderna i , där många frivilliga brandmän från alla delar av landet bidrog i släckningsarbetet och som enligt regler skulle beskattas för kost, logi och resor till och från de brandhärjade områdena. I slutändan påverkades inte de frivilliga ekonomiskt, men det administrativa krångel som uppstod var inte rimligt för en grupp som gjorde en mycket viktig samhällsinsats. Vi måste vara rädda om våra hjältar. Vi moderater vill att möjligheten att få undantag från regler om förmånsbeskattning för insatser vid kriser ses över med syfte att underlätta för engagemang och rekrytering i sådana situationer. Det känns tungt att stå här och tala om inkomstskatter när det finns så många vars inkomster har försvunnit från till en annan. Men vi måste även i denna svåra tid vara beredda att blicka framåt, och det kommer efter coronakrisen. Då måste vi vara väl förberedda för att återstarta samhället. De kortsiktiga insatserna för att rädda ekonomin har varit bra och nödvändiga, men frågan man kan ställa sig är om de har varit tillräckliga. måste fokus förskjutas till strukturreformer på arbetsmarknaden. Att stärka arbetslinjen är utan tvekan den enskilt viktigaste frågan om vi blickar framåt. Det visade sig tydligt vid den förre finansministern hantering av finanskrisen, vilken gick ur som ett av de allra minst drabbade länderna i . Jag är socialsekreterare till yrket. Jag kan erinra mig många, många familjer för vilka det inte lönade sig att ta steget från bidrag till arbete. Än förlorar inte sällan en barnfamilj disponibel inkomst om någon av föräldrarna får ett jobb. Så ska det absolut inte vara. Incitamentet för att lämna bidragsberoendet behöver stärkas. Krisen leder initialt till stor arbetslöshet. Men när samhället återstartar och vi successivt tar oss ur krisen kommer arbetskraften återigen att behövas i livskraftiga företag – exportindustrin som åter går på högvarv, hotell och restauranger som lever upp igen och där besökarna strömmar till – och inte minst för att klara den gemensamma välfärden: sjukvården och äldreomsorgen. Därför måste alla som är arbetsföra dra sitt strå till stacken, också för att lyfta det egna självförtroendet. Ett jobb ger inte bara pengar. Det ger sammanhållning, arbetskamrater och känslan att man behövs och bidrar till det gemensamma. Man blir också en förebild för sina barn. Det finns alltför många barn som inte har en enda vuxen i sin närhet som har eller ens har haft ett jobb i . En skattesänkning för dem som tjänar minst skulle ge möjlighet för människor att lägga undan en buffert, pengar som kan användas för oförutsedda utgifter. Det finns många människor vars inkomster har sinat över på grund av coronakrisen och som oroar sig för att besparingarna inte räcker . Det är ytterst beklämmande att människor som jobbar heltid och lever sparsamt utan några utsvävningar inte har utrymme att lägga undan några hundralappar . Det skapar ett sårbart samhälle med sårbara människor, något som vi nu tyvärr får uppleva konsekvenserna av. Lösningen är då inte att än en gång göra socialförsäkringssystemen och andra former av stöd och bidrag till enskilda generösare. Det riskerar bara att långsiktigt förvärra problemen, öka utanförskapet och göra människor ännu mer sårbara. Lösningen är i stället att människor själva får behålla lite mer av de pengar de tjänar, särskilt de med små inkomster. Det ger både en bättre samhällsekonomi och starkare individer med en bättre självkänsla. För att arbete och ansträngning alltid ska löna sig vill därför sänka skatten på arbete genom att införa ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster, som innebär sänkt skatt för alla som jobbar men särskilt för dem som tar steget från utanförskap till jobb. Vi står bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 15. 49 (SD): är ett socialkonservativt parti och anser att en av flera viktiga funktioner som staten har är att upprätthålla välfärdssamhället. En välfärdsstat är givetvis något som medför kostnader, och just inkomstskatten är en av statens största intäktskällor och kanske också den skatt som är den mest synliggjorda för medborgarna. Därför är det viktigt för det så kallade samhällskontraktet att inkomstskatten upplevs som rättvis, inte bara avseende skatteförmåga utan även när det gäller att den som satsar och arbetar hårt ska få ta del av avkastningen från sitt arbete och sina insatser. I den tid som vi lever i just nu kanske inte skatter eller skattereformer känns särskilt högprioriterade, men det kommer efter den här pandemin. Då är det viktigt att vårt skattesystem står sig starkt, även vid en internationell jämförelse. Vi vill alla ha nya och växande företag, vilket förmodligen kommer att vara avgörande för att säkra och trygga vår välfärd. För att underlätta för privatpersoner att inte bara investera i aktier eller fonder på börsen vill vi att man ser över skatterna för att öka möjligheterna och incitamenten att investera i mindre bolag. Vi ser också gärna att nystartade och små expanderande företag ska kunna erbjuda sina anställda att investera i företaget och vill därför underlätta för personaloptioner. Att locka till sig investeringar och riskkapital, inte bara från dem som traditionellt kallas riskkapitalister utan även från privatpersoner och hårt arbetande entreprenörer, kommer att vara en avgörande faktor för återuppbyggandet av den svenska ekonomin. Vi eftersträvar ett brett folkligt ägande av det svenska näringslivet i större utsträckning än vad som är fallet . När det gäller de äldre i samhället, som har ett långt arbetsliv bakom sig och som betalat in mycket i skatt , tycker vi att den skatteskillnad som fortfarande finns kvar mellan inkomst av tjänst och pension helt ska jämnas ut. Pension kan anses vara en del av uppskjuten lön. Vi kan också tänka oss ett system där man, för dem som har uppnått pensionsålder, till och med sänker skatten på förvärvsinkomsten för den som väljer att fortsätta att arbeta. På så sätt kan man stimulera ett frivilligt fortsatt förvärvsarbete bortom den nuvarande pensionsåldern i stället för att höja pensionsåldern. En bransch som kanske inte sett några större effekter av coronapandemin är byggindustrin. En orsak till detta är att man jobbar långsiktigt med projekt som tar tid. Men det kan finnas anledning till oro, när konjunkturavmattningen slår igenom även där. För att mildra effekten av den avmattning i byggsektorn vi kan förvänta oss skulle det kunna vara idé att utveckla det så kallade ROT-avdraget. När ROT-avdraget en gång infördes var det inte bara för att få svarta löner att bli vita, utan det skulle även fungera som en injektion till den då krisande byggsektorn. Vi skulle vilja få på plats ett system där man avsätter medel för att hjälpa till att bevara och utveckla kulturhistoriska byggnader och byggnadsmiljöer i syfte att bevara dessa till eftervärlden och också synliggöra och tillgängliggöra dem och för att sprida kunskap om våra rötter och vår historia.