prot · H709146 · 2020-08-20 00:00:00 — Där är målbilden kanske en yrkestrafikinspektion inspirerad, måste jag ärligt säga, av hur man i har arbetat med BAG, så att man med kontroller ute på fält finns på plats för att övervaka i större utsträckning. I takt med att vi nu får smarta färdskrivare och ökad digitalisering får vi bättre och finare möjligheter att tekniskt övervaka var fordonen är. Det kommer att vara nödvändigt för att leva upp till de krav som mobilitetspaketet ställer på att cabotagetransporter ska vara av tillfällig natur, att man ska återvända hem eller att fordonet också ska återvända hem. Jag tror att det är helt nödvändigt för att skapa ordning och reda. Detta är det problemkomplex som vi har tagit tag i under regeringsåren. Vi har sett till att vi nu skapar både framtidshopp och tro hos svensk åkerinäring. Jag gläds också åt att åkeriföretagen själva genom Fair Transport har tagit sitt initiativ. Det jag hoppas och vill är att alla som brinner för dessa frågor – det vet jag att också gör – nu är tydliga till transportköpare i . Det finns stora företag i som köper många transporter, och de har ett beställaransvar men också ett moraliskt ansvar. Det finns inga fria frakter. De kommer att kosta. Vill vi ha säkra fordon på våra vägar, vill vi ha chaufförer som är välutbildade och som följer vilotidsreglerna kostar det. Men fördelen är att vi som bilister ska kunna känna oss trygga på vägarna och veta att de stora ekipage vi möter faktiskt är trygga ekipage. Låt oss arbeta tillsammans med att ge polisen bättre kontrollmöjligheter, skapa bättre tekniska möjligheter, använda klampning, sanktionsmöjligheter och beställaransvar, men också arbeta tillsammans med branschen och Fair Transport. Då finns det möjligheter för åkerinäringen att återigen bli attraktiv, en näring som man vill jobba i där inte bilden av chaufförsyrket är en parkeringsplats där man bor i hytten och lagar mat utanför hytten, utan att det är sjysta arbetsvillkor och ett intressant och spännande jobb. Det behöver ett industriland som , och det är min målbild. 41 (SD): Jag tackar för svaret. Jag får göra ministern besviken. När det gäller ökad digitalisering finns det ingenting som är så analogt som kriminalitet. Jag har sagt att det aldrig har varit så lätt att fuska som det är . Dessa digitala färdskrivare är rena skräpet, om jag ska vara ärlig. Det är så enkelt att släcka ned dem, och man kan köra dygnet runt utan att någon människa upptäcker det. Om man litar till att denna teknik kommer att vara lösningen blir man besviken. Jag har sagt detta förut, och jag säger det igen: Transportstyrelsen är inte på banan när det gäller att komma åt dem som medvetet fuskar. Då måste man ha duktiga tjänstemän som vid förhör ute på vägen kan ringa in var föraren har varit. Var kommer fordonet från? Det skickas ut mejl till förarna där det står att de inte ska köra förbi exempelvis och eller och eftersom polisen där är duktig. De uppmanas att inte ha med sig ett CMR som är äldre än den senaste inkommande godstransporten. De uppmanas också att gömma alla handlingar, så att polisen inte hittar dem när de kommer upp i hytten. Det är rekommendationer som skickas till förare som kommer in och begår kriminell verksamhet i landet. Ska vi komma åt detta måste vi ha fötter ute på vägen som gör kontroller och inte hänga upp tilltron på att den digitala utrustningen kommer att hjälpa, för det gör den inte. Innan den nya skrivaren är ute på marknaden har busarna redan börjat sälja manipulationsutrustning. Så fort går det. Så tyvärr, , är detta ingen lösning. 42 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för detta. Jag ska ärligt säga att hur mycket jag än uppskattar verksamhet och kontroller ute på vägarna – som är en viktig del i arbetet med att få effektivare kontroller, bättre bemanning och ökad kontrollverksamhet – är jag, till skillnad mot , teknikoptimist. Jag tror att det finns väldigt mycket att göra när det gäller digitala kontroller – att kunna gps-övervaka och att faktiskt använda ny teknik för att se flöden och kunna veta var man gör insatser. Jag tror att polisen i hela sitt register med brottsbekämpande verksamhet har många goda exempel på hur framgångsrikt det kan vara. Låt oss därför se till att vi båda använder analoga metoder och digitala metoder för att skapa ordning och reda i yrkestrafiken, se till att vi har sjysta konkurrensvillkor och att det är bra arbetsvillkor för dem som arbetar där med kollektivavtal, med fackliga rättigheter och med bra lön och rätt till vidareutbildning. Man ska följa kör- och vilotidsregler. Det är detta som , Åkeriföretagen och alla de andra arbetar för. Låt oss se till att det blir möjligt. behöver nämligen en väl fungerande åkerinäring. är ett exportberoende industriland som behöver bra transporter. Det har vi , men vi behöver utveckla dem så att det blir än mer effektivt men också attraktivt att arbeta inom transportnäringen. Därför är kontrollverksamheten bra. Den har vi tagit tag i, och det är den vi nu utvecklar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2019/20:423 om coronakrisens effekter på yrkesfisket 43 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen har vidtagit några riktade åtgärder till stöd för yrkesfisket nu under coronakrisen, varför jag dröjer med besked om stillaliggandeersättning till yrkesfisket, om jag kan garantera den nationella medfinansieringen som krävs för stillaliggandeersättning och när i så fall ett sådant system kan finnas på plats i samt om jag avser att vidta några åtgärder i form av exempelvis regelförenklingar för att stärka yrkesfiskets konkurrenskraft. Som en följd av spridningen av sjukdomen covid-19 fattade regeringen och beslut om ändring av havs- och fiskeriprogrammet respektive om förordning om stöd vid tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet. Ändringarna möjliggör stöd vid tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet, det så kallade stillaliggandestödet. Dessa beslut var nödvändiga för att kunna skapa finansiella och legala ramar för stillaliggandestödet, eftersom stödet inte funnits med inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Beredningen av sådana beslut är tidskrävande varför besked om stöd kunde lämnas först . Jag är glad att stillaliggandestödet nu finns på plats och hoppas att det kommer att hjälpa yrkesfisket igenom denna kris. Regeringen arbetar kontinuerligt med åtgärder i syfte att stärka konkurrenskraften hos de areella näringarna, inklusive yrkesfisket, som exempelvis regelförenkling. Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 44 (M): Jag tackar ministern för svaret. Själva kärnfrågan i denna interpellation handlade om att införa stillaliggandeersättning. Denna har redan införts. Det ska alla vi som älskar skaldjur i allmänhet och havskräftor i synnerhet vara mycket glada för. Jag och min kollega , som har ställt denna interpellation men som är förhindrad att vara här , är ändå starkt kritiska mot regeringens saktfärdighet i fråga om detta. Som ministern nämnde tyckte hon att det gick lite för långsamt. När coronapandemin slog till fick de svenska yrkesfiskarna se priserna på havskräftor störtdyka som det var högsäsong för kräftfisket. Det är inte svårt att tänka sig den oro som man känner som företagare i en bransch där marginalerna redan är tuffa. Hoppet tändes när tog beslut om stillaliggandeersättning. Sedan fick man vänta ända fram till på besked från den om att stödet skulle införas. Det var nog många tankar som då hann fara genom huvudena på dessa företagare. Amorteringar och räkningar slutade ju inte att komma. Stillaliggandestödet var en akutåtgärd som vi nu äntligen ser är på plats. Men det är anmärkningsvärt, fru talman, att det svenska fisket behövde ytterligare konkurrensnackdelar på grund av att vår svenska regering agerade alldeles för långsamt. Det är illavarslande att regeringen är saktfärdig när det gäller relevanta förslag för att stärka fisket kortsiktigt och långsiktigt. Det är lika illavarslande att det inte verkar finnas någon plan att åstadkomma en stabil fiskerinäring. Jag vill fråga ministern vilka åtgärder som hon och regeringen har för avsikt att vidta för att stärka det svenska yrkesfisket, både på kort och på lång sikt. 45 Statsrådet (S): Jag tackar för att hon kan delta i debatten i stället för interpellanten, så att debatten faktiskt blir av. Jag debatterar alltid och gärna denna typ av frågor med kollegor i . Jag tror att det finns en stor vinst med att vi har högt i tak, att vi är konstruktiva och att vi söker vägar framåt. Däremot delar jag givetvis inte bilden av att regeringen var onödigt saktfärdig. Jag hade med detta sagt gärna sett att vi hade kunnat fatta beslut snabbare. Men med det förhållande som hade jämfört med många andra länder som var snabba på detta område med att kunna införa stillaliggandestöd med covid-19 som grund – det är det som vi talar om i detta läge – var det denna möjlighet som kommissionen öppnade för . Skillnaden för var att vi inte hade stillaliggandestöd i vår programperiod för den innevarande perioden. Det innebar att det var ett mycket omfattande arbete att ta fram ett nytt programförslag, föreslå ändringar, säkra medfinansiering och så vidare och att göra det på ett sådant sätt att vi kunde vara ganska säkra på att också skulle godkänna det förslag som vi sedan skickade in, så att vi inte skulle få backning på det som hade inneburit ytterligare stor tidsutdräkt och skapat både förvirring och osäkerhet för denna yrkeskår. Att göra en programändring tar . gjorde vi det . Därför delar jag inte den bild som ges. Vi jobbade på så mycket vi kunde. Vi hade dessutom kontinuerlig dialog med branschen under hela denna process, bland annat om de stödpaket som regeringen levererade mer generellt. Man måste nämligen komma ihåg att det kom ett antal olika förslag för att hjälpa näringslivet att överleva krisen. Det handlade om att lyfta av sjuklöneansvar och medge uppskjutande av skatteinbetalningar. Det handlade också om omställningsförslag och så vidare. De stöden träffar dock yrkesfiskarna dåligt, och det är skälet till att vi ganska snabbt beslutade oss för att vi vill ta vara på möjligheten att införa stillaliggandestöd under den sista delen av programperioden – och göra det på ett sådant sätt att vi kan få det på plats så fort som möjligt och så effektivt som möjligt. Det var alltså regeringens prioritering hela vägen. Jag hade också en dialog med och var i miljö- och jordbruksutskottet , tror jag, och informerade om regeringens arbete på den här punkten. Det har alltså varit viktigt och bra. Sedan instämmer jag i en sak som du säger, , och som jag tycker är viktig. Det gäller det du tog upp i din sista fråga. Jag kommer inte ihåg exakt hur du formulerade det, men jag skrev ned orden ”på kort och på lång sikt”. Det är nämligen precis vad det handlar om: Detta är en bransch som har väldigt låg lönsamhet och som har det tufft. Den är känslig för den typ av störningar som kommer – eller för den delen när kvoterna behöver förändras för att man ska säkerställa att det ska finnas fiske över . Det finns alltså ett stort behov av att jobba både med kortsiktiga och långsiktiga åtgärder, och regeringen gör båda delarna. Vi har exempelvis tillfört medel för att förbättra havsmiljön, vilket är en del i att det finns problem med bestånden. Vi har möjliggjort licensjakt, som är en annan del i att det finns problem med bestånden. Vi har möjliggjort för fiskarna att vara en del av miljöarbetet, exempelvis genom att samla marint skräp, och gjort förordningsförändringar som har skapat de möjligheterna. Vi jobbar också med en marin strategi för hur vi långsiktigt ska kunna få en näring som står stabilare, kanske med mer differentierad verksamhet. Arbetet pågår alltså, och jag tar gärna del av konstruktiva tankar och idéer från alla intresserade människor på det här området om hur vi blir så bra och effektiva som möjligt i detta arbete. 46 (M): Tack för svaret, ministern! Jag hade hoppats att ministern skulle svara på den sista delen av min interpellation, som handlade om regelförenklingar. Detta är nämligen en bransch som är väldigt tyngd av regelbördan. Långsiktigt behövs det åtgärder som stärker konkurrenskraften för yrkesfisket, och det innebär regelförenklingar och minskad byråkrati. Tyvärr är det dock ganska tyst från regeringen gällande just detta, fru talman – även om jag tycker att det är väldigt bra att man jobbar med licensjakt och andra stärkande åtgärder. Att stärka det svenska yrkesfisket är att stärka en hel region. Yrkesfiskarna känner att de jobbar rejält i motvind när regeringen i stället går vidare med förslag som kameraövervakning av yrkesfisket. Det är ett allvarligt förslag sett ur ett integritetsperspektiv. Ett annat förslag som regeringen sätter som ett sänke på svenskt yrkesfiske är införandet av ett generellt trålfiskeförbud i skyddade områden. Våra fantastiska bohuslänska fiskare utför ett hållbart fiske efter konstens alla regler. De ligger långt framme i miljöarbetet, och de ligger långt framme när det gäller innovativa redskap. Ett generellt trålfiskeförbud skulle riskera att slå undan benen för många av räkfiskarna i . Att på detta sätt motverka en hållbar utveckling är helt kontraproduktivt, och det motsäger också vad ministern sa om att man vill jobba med miljön. För företagsamheten, sysselsättningen och livsmedelsförsörjningen är det otroligt viktigt att satsa på svenskt yrkesfiske. Jag hoppas, fru talman, att ministern kommer och besöker vår fina fiskeflotta och ser det hållbara utvecklingsarbete de gör – och även provar på att äta alla våra goda delikatesser som fiskas upp. Det är nämligen ett traditionellt hantverk, en högteknologisk industri och en turistindustri som hela har nytta av, och detta riskerar nu att gå till botten. har den nuvarande regeringen tyvärr varit ett bottennapp för det svenska yrkesfisket på , men jag hoppas verkligen att det ska bli en konstruktiv dialog framöver om hur vi tillsammans ska kunna stärka detta. Jag vill därför fråga ministern, fru talman, hur regeringen avser att involvera det svenska yrkesfisket i arbetet för att nå målen i livsmedelsstrategin. Att öka exporten av svensk fisk är nämligen också ett väldigt bra sätt att öka sysselsättningen, lönsamheten och välfärden. 47 Statsrådet (S): Tack, – särskilt för att du såg lite generad ut när du talade om regeringens bottennapp; det hedrar dig att du tyckte att det var lite jobbigt att säga det! Det är nämligen inte min bild att det finns någon stor politisk konflikt kring hur vi hanterar helheten i de här frågorna. Tvärtom upplever jag att det när vi talar om livsmedelsstrategin som helhet, vilket vi ska ha en debatt om alldeles strax, finns en stor samsyn kring vad man vill uppnå med den. Sedan har vi olika avvägningar och prioriteringar rent politiskt kring hur man vill nå dit, och det är så det ska vara. Det ska finnas en spänstig debatt, och vi ska lyfta in olika frågor beroende på vilket håll vi kommer ifrån. Det efterfrågades att jag skulle säga något mer om regelförenklingar. Jag tror att det är en väldigt viktig fråga, och det är en av de delar som är prioriterade inom ramen för livsmedelsstrategin – som ju fisket faktiskt är en del av. I handlingsplanen som levererades , handlingsplan nummer två, är ett av de fyra prioriterade områdena just regelförenkling för hela kedjan. Där har det getts myndighetsuppdrag att identifiera vilka regler som är olämpliga och bör ses över eller förändras för att vi på så sätt ska skapa bättre förutsättningar för företagen att bedriva verksamhet i stället för att behöva ägna sig alltför mycket åt administration och regelkrångel. vet vi att vi pratar om livsmedel, och det finns stora krav på att säkerställa att livsmedlen är säkra. Det betyder att det i någon mening alltid kommer att vara rimligt eller ganska regeltungt ändå, och därför behöver man jobba med hur man gör det enkelt att göra rätt. Att utveckla digitala plattformar och annat som understöder företagarna i det här arbetet är en annan sådan del som är prioriterad inom ramen för livsmedelsstrategin. När det gäller det arbete med att hantera covid-19-situationen och dess effekt på olika näringar som vi har gjort kan jag konstatera att vi utifrån område och utifrån min portfölj har haft en kontinuerlig dialog med alla aktörer. Det har vi egentligen haft genom hela krisen, och vi har låtit aktörerna lyfta in vad de ser som hinder och problem i situationen. Vi har jobbat aktivt med att försöka röja undan hinder. På specifikt fiskets sida lyfte man bland annat upp att spårbarhetsinformation är regeltungt och svårt och att det blev extra problematiskt när man behövde flytta fisk från ett segment, alltså hotell och restaurang, till ett annat segment, nämligen handel, för att kunna säkerställa att man hade avsättning för sina produkter. Därför införde vi tillfälliga lättnader för spårbarhetsinformation, vilket gäller tills vidare. finns det ett uppdrag att HaV ska titta på frågan i ett längre perspektiv, för detta är egentligen någonting som har lyfts in från yrkeskåren . lyfter in flera andra stora frågor som kanske egentligen förtjänar en interpellationsdebatt var, för det är lite svårt att säga någonting seriöst om dem på väldigt . Men exempelvis kameraövervakning är någonting som det kommer förslag om, mest sannolikt inom ramen för vårt EU-samarbete. Det har visat sig vara ett önskvärt verktyg kopplat till att man ska säkra landningsskyldigheten, som är ett problem i många länder och som i förlängningen blir ett problem även för svenska yrkesfiskare om de inte konkurrerar på lika villkor. Det har vi varit positiva till inom ramen för EU-samarbetet, och vi har föreslagit att vi ska ta fram modeller för detta – på helt frivillig basis – med fiskare i . Det är alltså lite svårt att säga att det skulle vara väldigt begränsande att låta dem vara med i projekt på frivillig basis. 48 (M): Tack, ministern! Om jag möjligtvis såg något generad ut har det inte med vad yrkeskåren tycker om regeringens politik att göra. Det handlar mer om att jag tror att ministern faktiskt vill bättre än vad resultaten visar. I har antalet fiskefartyg minskat från 700 till 400 . Ministern kan alltså säkert förstå att det är allvarligt menat att man tycker att svensk fiskepolitik är ett bottennapp. Om regeringen verkligen vill värna det svenska fisket är det nu upp till bevis. Utvecklingen nedför går nämligen fort. Vi moderater vill såklart att även den kommande generationen ska kunna njuta av de härliga delikatesserna, men då måste det bli regellättnader. Det måste bli enklare och lönsammare att bedriva yrkesfiske i . Svenskt fiske utvecklar mer skonsamma och selektiva fiskeredskap än något annat land. Men när det kommer till kameraövervakning måste regeringen sluta att misstro. Yrkesfiskarna tycker att man misstror en hel bransch när man lägger fram sådana förslag. Att svenskt yrkesfiske ligger i framkant måste prioriteras och faktiskt premieras. Vi moderater vill skapa bättre förutsättningar för yrkesfisket. Förhoppningsvis inser även regeringen fördelarna med att utveckla det hållbara svenska fisket i stället för att begränsa det. Då kanske man också slutar uppfattas som ett sänke för den svenska fiskerinäringen. Som bohuslänning vet jag nämligen vad havet kan ge men också vad havet kan ta. 49 Statsrådet (S): Tack igen, ! Min kommentar handlade mer om att vi lite till mans får fundera på retoriken. Det är alltid en svår avvägning. Det tycker nog de flesta av oss. tog upp selektiva och skonsamma verktyg som exempel på något är duktiga på. Den bilden delar jag. Jag menar också att vi ska fortsätta att vara duktiga. Det finns förutsättningar för att göra mer och för att skapa ett hållbart fiske. Det är det vi alla vill ha. Min bild är att det också är vad fiskarna vill. Man inser att om det inte finns livskraftiga och hållbara bestånd finns det ingen näring för framtida generationer. Om det är vi väldigt överens. Sedan prioriterar vi och värderar på olika sätt vad gäller kloka sätt att nå dit. Jag tror på riktigt att det bara är i dialog med branschen man kan hitta de bästa lösningarna. Därför har vi försökt premiera att ha en god dialog. Vi lyssnar in deras synpunkter och väger dem. Men vi har också varit noga med att lyssna in vetenskap, vetenskapliga råd och rekommendationer. Fiskepolitiken är större än som nation. Mycket av den är sammanlänkad med globala marknader och är inom ramen för EU-samarbetet. Det innebär att , som är en liten nation och en ännu mindre fiskenation, i de sammanhangen har fått jobba ganska hårt för att bli en trovärdig röst, vilket har varit viktigt. Jag har för avsikt att fortsätta det arbetet. Jag har för avsikt att fortsätta dialogen med branschen om vad vi kan och måste göra på kort sikt men också om vad som är önskvärt på lång sikt. Jag ser också mycket fram emot konstruktiva idéer och inspel från och på det området. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2019/20:427 om lantbruksstrategi 50 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kommer att ta ytterligare initiativ för att stärka vår självförsörjningsgrad och uppnå de mål som satts upp i livsmedelsstrategin och när svenska lantbrukare på gårdsnivå kommer att se faktiska effekter av den beslutade livsmedelsstrategin. För regeringen är målet i livsmedelsstrategin en prioriterad fråga. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. Att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket är också en viktig punkt i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna. Svensk livsmedelsproduktion är helt avgörande för jobb och tillväxt på landsbygden. Ett kraftfullt bondepaket kommer att genomföras för att stärka likviditeten och konkurrenskraften. En del i detta är att regeringen fattade beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på . Dessutom görs ytterligare en satsning på . Den innehåller långsiktiga åtgärder och är ett viktigt steg i att öka konkurrenskraften och lönsamheten genom satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Här kan till exempel nämnas uppdrag till om att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företag i livsmedelskedjan samt att förenkla myndighetskontakter digitalt, bland annat genom att skapa tjänster för sammanhållna guidade processer. behöver ha en god försörjningsförmåga när det gäller livsmedel. Många av de livsmedel vi konsumerar kan dock inte produceras i på grund av att vi inte har det klimat som krävs för att odla vissa produkter. Dagens livsmedelsförsörjningssystem är komplext och globalt. De livsmedel som produceras i är ofta beroende av de globala värdekedjorna för till exempel energi, gödsel, foder, utsäde, växtskyddsmedel och maskindelar. Även arbetskraft färdas över nationsgränser. Det är därför viktigt att så långt som möjligt även under kriser säkerställa en öppen handel, inom EU och med tredje land. Ett lands livsmedelsförsörjning tryggas både av en inhemsk produktion och av import. En ökad svensk livsmedelsexport är också en viktig del i att öka svensk konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Kompetensförsörjning i de gröna näringarna är en prioriterad fråga för mig, och tillgången på inhemsk arbetskraft och kompetens är viktig för att säkerställa försörjningsförmågan. Inom vårens storsatsning på universitet och högskolor finns även en betydande satsning på för bristyrken, livslångt lärande, sommarkurser och förstärkning av basåret.