prot · H70980 · 2020-03-03 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): , , träffades EU:s ledare på ett extrainsatt möte i för att förhandla om EU:s långtidsbudget. Europeiska rådets ordförande hade som mål att vi skulle kunna enas, men det blev ingen överenskommelse. Jag ska i korthet redogöra för vad som hände på mötet, för de nya förslag som har presenterats av kommissionen och för vad som kan bli nästa steg. Mötet inleddes med att genomförde bilaterala möten med några medlemsstater. Under vårt möte redogjorde jag tydligt för de svenska prioriteringarna: att den totala volymen ska hållas nere på och att det behövs rejäla och långsiktiga rabatter så att den svenska avgiften kan hållas nere. Efter de bilaterala mötena samlades vi för det formella mötet, där väl kända förhandlingspositioner framfördes under en bordsrunda. Det bekräftades också att det förslag som presenterat inför mötet inte hade nödvändigt stöd hos medlemsstaterna. Återrapportering från Europeiska rådets möte Många länder argumenterade fortsatt för höga nivåer i sammanhållnings- och jordbrukspolitiken. Vissa ville också att det skulle finnas mer flexibilitet i hur pengarna får utnyttjas. Från de mer sparsamma ländernas sida stod vi på oss för en lägre volym, för mer av modernisering och för rejäla och långsiktiga rabatter. Därefter bröts mötet för ytterligare bilaterala möten som pågick . Vid sidan av ordförande möten hölls också andra möten mellan medlemsstater i lite olika konstellationer. För var det viktigt att hålla ihop i den grupp av sparsamma länder som förutom består av , och . Vi hade ett mycket nära samarbete. Vi enades också om att vi under förhandlingen inte skulle träffa vare sig kommissionen eller på egen hand, utan alla förhandlingsmöten genomfördes gemensamt. Vi kom överens om att premiärminister skulle tala för länderna under plenarsessionen, vilket han också gjorde. Denna starka sammanhållning mellan våra fyra länder gjorde starkt avtryck. Det stod otvetydigt klart för alla, om det nu inte hade gjort det tidigare, att vi faktiskt inte accepterar en kraftigt höjd budget och att det inte heller kommer att bli någon överenskommelse om vi inte får behålla våra rabatter. Toppmötets andra dag inleddes även den med mindre möten i olika konstellationer. Starttiden, som först hade satts till , sköts fram . När vi till slut satte oss hade klockan blivit 18.45, och konstaterades på detta möte att vi inte kunde enas. Europeiska rådets möte avslutades därför. Dagens olika diskussioner resulterade dock i ett papper från kommissionen som innehöll en rad förslag i förhandlingen i centrala frågor. har fått ta del av detta papper. Sammanfattningsvis innehöll det vissa steg i rätt riktning, men de var absolut inte tillräckliga. Framför allt var fortfarande budgetens nivå för hög och rabatterna otillräckliga. Eftersom också detta papper avvisades av medlemsstaterna är det inte längre en del av förhandlingen, men det kan ändå ge en indikation om vilken riktning ordförande och kommissionen anser kan leda till en överenskommelse. Någon information om när nästa försök att nå dit ska göras finns ännu inte. Återrapportering från Europeiska rådets möte Även om medlemsstaterna vid mötet inte kunde komma överens om nästa långtidsbudget bekräftades att vi och våra likasinnade i , och står enade. Denna enighet består, och den är och kommer att vara en styrka inför den fortsatta förhandlingen. För har det också varit en styrka att regering och riksdag så tydligt gemensamt står bakom den svenska förhandlingspositionen. De kontakter med som ägde rum under mötet fungerade av allt att döma väl. Även det är någonting som vi gärna tar med oss när förhandlingarna fortsätter. När detta sker vet jag som sagt inte, men vad vi vet är att många kommer att vilja komma i mål . kommer många andra viktiga frågor att ta mycket tid under vårens möten. Coronavirusets spridning är någonting vi arbetar gemensamt för att hejda. Det är en fråga som kommer att stå högt på dagordningen . Detsamma gäller naturligtvis den eskalerande situationen i och och konsekvenserna av den. Med detta, fru talman, avslutar jag min återrapport. 2 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Det blev ett långt möte även för oss som satt hemma, här eller på lite olika ställen och väntade. Det kändes också som ett ganska abrupt slut. Å andra sidan var det kanske ett förväntat beslut i enlighet med vad vi hade spekulerat om . Det påstås från många håll att har ett för snävt fokus på EU-budgetens storlek och den svenska medlemsavgiften. Vi har kallats för snåla. Men precis som alla de andra medlemsländerna måste vi i budgetförhandlingarna värna vårt lands intressen. är en av de absolut största nettobetalarna till EU, och det är därför viktigt och av stort intresse för att hålla EU:s budget så stram och effektiv som möjligt. Jag vill passa på att ge regeringen en eloge för att man höll motståndet stången och att man samarbetade med våra allierade på ett bra sätt. Volymen är såklart en viktig del, men vad budgeten faktiskt ska användas till är minst lika viktigt och avgörande. Med tanke på det vi ser nu runt omkring oss är detta inte minst viktigt i och med den oroande utvecklingen med ett eskalerande migrationstryck från mot EU:s yttre gräns i , som statsministern också tog upp alldeles . Vi behöver verkligen se till att vi klarar vår gränsbevakning med hjälp av EU. Trots att det är en av EU:s viktigaste uppgifter att gemensamt skärpa kontrollen vid våra yttre gränser, att minska invandringen och att stärka vår säkerhet har regionstöden och jordbruksbidragen fått en större del. Vi har haft lite olika förhandlingsbud kring detta, men de senaste bud som kom innebar en halvering till just gränsbevakning och Frontex jämfört med det kommissionen sa var nödvändigt för att upprätthålla en kontroll. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag undrar därför vad regeringen ser att det finns för adekvat finansiering för att se till att de här delarna inte får minskade tillgångar i EU. 3 Statsminister (S): Jag delar först och främst uppfattningen att inte är snålt. Vi är en av de största nettobidragsgivarna, och vi ska så vara. Vi är ett förhållandevis rikt land, och det är också vad vi säger till våra kamrater där nere. Men det finns också en gräns även för nettobetalare för vad vi kan tolerera i ökad avgift, och det är detta det här handlar om. Man kan koka ned det hela till att det egentligen handlar om nettogivare och nettomottagare. Det är där balansen står, och det är inte så konstigt utan rätt naturligt. Jag vill understryka, som jag sa i min inledning, att samarbetet mellan oss fyra har varit väldigt betydelsefullt och också kommer att vara det. Det ger en styrka att mötas . Vår omgivning förstår att vi menar allvar på riktigt. Detta är ingenting som vi bara har sagt, utan det här kommer vi att fullfölja. Vi vet att det går att fortsatt minska budgeten utan att göra skada på EU:s verksamhet. Vi menar att det finns utrymme i bland annat de marginaler som finns på respektive rubrik. Det finns också andra poster där vi menar att det går att dra ned utan att skada verksamheten. Det är en av de saker som vi kommer att fortsätta att titta på. Det andra är modernisering, och i det ligger det som tar upp om säkerheten. Vi menar att det är viktigt att man för över mer till den. I förhållande till hur det ser ut är det en ökning, och så måste det vara. I stället för en utökning av jordbruksstödet och annat vill vi gärna lägga mer på precis det. Där finns det en liten diskrepans mellan oss fyra, där har ett större intresse i den gemensamma jordbrukspolitiken än vad vi andra tre har. Huvudinriktningen för oss är dock densamma, och när det gäller budgeten är den att se till att rabatterna ligger kvar. Vi vill också modernisera budgeten, inte minst inriktat på hur vi kan öka säkerheten i . 4 (M): Så är det absolut, i förhållande till budgeten som den är . Å andra sidan säger , som förvisso pratar om andra volymer, att det är nödvändigt att öka budgeten för att upprätthålla en rimlig kontroll. Jag tycker, och det har vi varit överens om i , att det är viktigt att lägga resurser på rätt ställe för att lösa de samhällsproblem som finns. Här har vi verkligen ett tydligt exempel. Det var den ena delen. Det andra jag skulle vilja nudda vid, nu när jag hinner, är detta med rättsstatsmekanismen. Där har det gått lite fram och tillbaka i förhandlingarna. Antingen är det ett steg framåt eller två tillbaka; det är lite oklart. Jag undrar om det går att säga någonting om hur landet ligger i den delen. Vad är det senaste budet för att se till att få denna mekanism på plats? 5 Statsminister (S): Först vill jag återigen säga att när det gäller säkerhet och försvar av gränserna är det rejäla ökningar vi pratar om, flera . Det är de facto en rejäl ökning. Vi vill gärna se mer, och det är det vi framför. Vi vill gärna se en ytterligare modernisering som är lika med mindre på exempelvis jordbrukspolitiken. Men det är viktigt att medborgarna hör att det är en riktigt substantiell de facto-ökning vi pratar om. Återrapportering från Europeiska rådets möte Sedan förs det också en diskussion om hur snabbt man kan få fram exempelvis alla gränspoliser. Kan man öka antalet gränspoliser med 10 000? Många säger att det inte finns så många att tillgå, och då kan man inte heller absorbera en hur stor ökning som helst på detta område. När det gäller rättsstatens principer är det ungefär samma typ av diskussion. Det är några som absolut vill ha detta och några som är emot, helt enkelt, och som då också på olika sätt försöker göra det mer dimmigt, så att säga, hur man ska efterfölja dem. 6 (SD): Tack, statsministern, för återrapporten! Det var glädjande att ta del av att den frugala fyran håller ställningarna och inte viker ned sig. Det är väldigt viktigt, när vi har dessa 17 slöseriländer som vill spendera betydligt mer pengar, att vi har en trygg allians av länder som vill hålla budgeten nere. I grunden är vi överens i riksdag. Det är glädjande att alla partier kom med till slut. Även om vi från SD:s sida inte är speciellt förtjusta i nya egna medel är vi överens om grundinriktningen: Budgeten ska hållas nere, rabatterna ska bevaras och budgeten ska inte överstiga . Jag hoppas innerligt att statsministern kommer att vara lika tydlig på de kommande viktiga mötena om detta. Jag tänkte lyfta en annan fråga, nämligen situationen –. Det är å ena sidan inte en fråga om EU:s budget, men å andra sidan är det faktiskt det eftersom tar del av åtskilliga miljarder från EU. Då är frågan: Är inte detta ett gyllene tillfälle att helt enkelt sätta stopp för det? Borde vi inte säga att det här inte håller, att vi inte kan ha Erdoğan som gränsvakt, att vi själva måste ta hand om våra gränser, att måste ges det stöd det behöver för att skydda EU:s gräns eftersom den även är gräns och att vi inte kan låta Erdoğan hålla EU som gisslan? 7 Statsminister (S): Jag konstaterar att vi är brett överens om att hålla nere budgeten och därmed avgiften samt om att se till att rabatterna är kvar. Jag kan försäkra att den uppfattningen inte kommer att ändras. Det är därför som det fortsatta samarbetet mellan oss fyra länder, med stöd i inriktningen också från , är oerhört viktigt. När det gäller var det i och för sig inte det som avhandlades på detta möte. Jag kan dock säga att vi nu ser en tragedi beroende på ett styre i som ger fullständigt sjutton i sitt eget land. De har miljoner människor utanför landet och miljoner människor på flykt i landet. Jag tror att det är en halv miljon människor döda. är det en provins kvar – där och andra länder hjälper till – där man inte skyr några medel för att sätta ytterligare någon miljon människor på flykt under vidriga förhållanden. Att se dessa barn som flyr gör ont i oss alla. Det är klart att det är vår gräns, och det ingår också i diskussionen. Vi måste se till att hålla den yttre gränsen säker. Det är alla medlemsstaters ambition, och där måste vi hjälpas åt. Det innebär dock inte att vi inte ska ha ett samarbete med omvärlden utanför. Det måste vi ha, menar jag. Annars får vi ännu fler människor som kommer att söka sin tillflykt till , både flyktingar och människor som vill flytta av ekonomiska skäl. Det samarbetet är viktigt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det som görs i görs också just för flyktingarna. Jag vill påpeka det. Det är inte för att stärka statsapparaten i ; det är för barns skolgång, för bostäder, för mat, för mediciner och för flyktingarnas situation som dessa pengar anslås. Det tycker jag att vi ska ha i åtanke. Det är viktigt att vi hjälper de människorna. 8 (SD): Jag tackar statsministern för svaret. Jag stör mig ändå lite på retoriken. Det är ungefär som att räddar flyktingarna. Faktum är att bär ett stort ansvar för flyktingströmmarna. Det är som förser jihadister med vapen, med logistisk support och med egna trupper. Kriget i hade kanske varit över om det inte hade varit just för Erdoğans stormaktsdrömmar där man vill se ett Storturkiet och ha en del av kakan i . Jag skulle önska att och övriga EU satte ned foten, inte accepterade att Erdoğan håller EU som gisslan och också sa att inte ska ha en endaste krona eller euro från EU:s budget framöver. 9 Statsminister (S): Det vore ödesdigert. Ja, har sin del i detta. Även , , och andra länder har del i att det ser så bedrövligt ut som det gör. Dessvärre har vi dock också massor av människor som lider på riktigt. Om vi kan göra något för dessa människor står det inte i motsats till att skydda den yttre gränsen. Det är en humanitär insats. Om alternativet är att alla dessa människor som redan finns i ska ut på flykt igen kan vi se en humanitär katastrof framför oss. Jag tror inte att det är så många som skulle vilja se den. Det vi ser nu är tillräckligt. Det gäller att få stopp på eländet, inte att öka på det. 10 (C): Det har varit många möten och många långa diskussioner även före det här toppmötet om vad som ska landa ned i MFF:en. Vi har haft många sittningar i före det här extra toppmötet, där tanken ändå var att man skulle komma ett steg närmare. Från sida har vi under alla dessa möten pratat om att det måste bli en sänkning av avgiften, kopplat till att vi har ett stort bidragsland som lämnar unionen. I den linjen har vi ingen skillnad. Vi har varit måna om att det inte kan vara bönder eller landsbygd som ska betala hela den notan. Vi måste se till att värna konkurrenskraften för bönder. När man pratar jordbruk får man det lätt till att vara ett intresse för några få. Så länge man pratar näring är det också en ren näringsfråga. Men pratar man sund och säker mat, miljönytta eller trygg livsmedelsförsörjning i en osäker och orolig värld är intresset betydligt större. Jag skulle säga att det är hundraprocentigt vad gäller medborgare och invånare som faktiskt vill ha mat. , när vi blev medlemmar, valde vi att föra över jordbrukspolitiken från den nationella arenan till att bli gemensam. Det kan tyckas vara väldigt mycket pengar, men det är för att det är där vi har lagt möjligheten att driva en gemensam jordbrukspolitik. Återrapportering från Europeiska rådets möte Inför mötet var fokus på ramen, taket, avgifter och eventuella rabatter. Det är svårt att sitta i något bra förhandlingsläge om man inte är tydlig i den delen. Men när det gäller CAP skulle jag ändå vilja höra på vilket sätt statsministern och i de här mötena driver linjen när det gäller vad innehållet i CAP ska vara. Det är ju fortsättningen på ett modernt och miljösmart jordbruk som vi måste vara med och ställa om till – inte bara i utan också i resten av . 11 Statsminister (S): Vi är helt överens. Ett av våra huvudargument är att när en stor nettobetalare lämnar gemenskapen måste det synas på budgeten. Jag säger till de andra också att jag tror att alla vi ledare i har suttit i någon organisation, regering eller något parti som har fått en minskad inkomst. Då börjar man med att fundera på hur man kan få ned utgifterna och inte bara på att man kan höja avgifterna. Det är rätt så naturligt. När det gäller jordbruket delar jag också uppfattningen att det är mångas och inte bara några fås intresse. Det här har med vår livsmedelsförsörjning att göra. Det har med öppna landskap och den biologiska mångfalden att göra. Det är många perspektiv som ryms däri. Det är ett lands intresse. Det är ingen tvekan om det. När det gäller CAP menar vi att den går att modernisera och att det går att flytta över mer pengar från den. Vi tycker till exempel att när det gäller rörelsen mellan pelare 1 och pelare 2 ser vi hellre den så kallade pelare 2 och alltså inte arealstödet som många nu vill flytta över mer pengar till. Man vill också ha möjlighet att vara flexibel mellan pelarna inom ett land och att den flexibiliteten ska ökas på. Vi tror att det kommer att medföra kostnadsökningar därutöver. Det driver säkert kostnader. Vi tycker också att det är rätt att det är av CAP som går till klimatåtgärder som riktas mot en klimatomställning. Av budgeten som helhet är det som går till klimatet. Vi driver alltså på för en modernisering. Där andra vill se till exempel högre arealstöd menar vi att det hellre ska gå mot pelare 2. I den meningen är vi överens också med . 12 (C): Jag tror att även den linjen är oerhört viktig att nyansera och förtydliga. Det blir lätt att den är det lovliga bytet: CAP ska finansiera allt annat som vi ska göra. Det skapar en konstig bild av en stor del av vad vi faktiskt lägger pengarna i vår budget på. Då måste det också finnas företrädare som står upp för och beskriver precis den nytta som det här innebär. Tittar man på vad har för mål kopplat till livsmedelsstrategin och annat är det oerhört kontraproduktivt att stå och prata ned den näring som ska vara med och bidra till säker och trygg mat här i . Hur mycket av tiden och kraften i de möten som statsministern har haft har ägnats åt att beskriva en moderniserad CAP? Och på vilket sätt kommer det att stärka konkurrenskraften för de svenska bönderna? 13 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är inte så att CAP ska finansiera allt. Jag sa i min inledning att vi ser möjligheter att minska på marginalerna på alla rubriker. Det finns marginaler också för att man tar lite höjd för någonting, och där ser vi att det finns möjligheter – likaså den så kallade utvecklingsfonden och de så kallade specialinstrumenten. Det finns alltså flera möjligheter att dra ned på budgeten som inte enbart drabbar CAP. Det vill jag ha sagt först. Vi har inte varit inne i detaljerade diskussioner, utan det har handlat om budgeten som helhet, rabatterna, återflödet och de så kallade egna medlen. Det är det som har varit uppe för diskussion. Vi har tydliggjort att vi ännu inte har mandat men är beredda att öppna för en sådan diskussion för att se vart det kan leda för att hålla nere avgiften. 14 (V): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag tycker att det är positivt att kommissionen ändå går oss till mötes även om det inte är tillräckligt mycket. Det är bra att vi håller ihop. Men det är negativt att det är så många länder som fortsätter vilja hålla budgeten uppe och att så många vill hålla fast vid ett omodernt och dysfunktionellt jordbruksstöd. Jag hoppas att det finns en enighet om klimatsatsningarna och att klimatet kommer att genomsyra budgeten som helhet. Jag tyckte att statsministern sa att ni inte har gått in på de detaljerna, men det kanske går att säga någonting om hur läget är eller hur ni pratade om det. Det är också positivt att vi i riksdag är helt överens om hur avgift ska vara. Men vi har helt olika åsikter om själva budgeten, det vill säga hur pengarna i budgeten ska fördelas. Till exempel har vi olika syn på hur budgeten ska se ut när det gäller flyktingar och Frontex. Jag tycker att det som händer i nu visar att EU har haft en felaktig strategi när man har gjort sig beroende av . Vi har ofta kritiserat det från den här talarstolen och i . För vår del tycker vi att budgeten för flyktingpolitik ska handla om mottagande i snarare än om satsningar på arméer och en hård gränskontroll. Där har vi väldigt olika syn. Jag skulle gärna få lite kommentarer från statsministern när det gäller budgetens innehåll. Som statsministern själv har sagt är det inte avgiften som styr budgeten utan budgeten som styr avgiften. 15 Statsminister (S): Jag vill först konstatera att vi är ense om huvudambitionen. Det är många medlemsstater på den andra sidan – ja, så är det, och de driver på väldigt hårt. Vi har det som kallas för F4, eller skattebetalarnas vänner, som vi kallar det. De har en grupp som vill öka på mycket mer på sammanhållnings- och jordbrukspolitiken. Det är ett sjuttontal länder. Vi ser där vilka styrkor det här handlar om. Vad gäller klimatet kom kommissionen i sitt sista förslag, vilket är en del av förhandlingen för att det inte accepterades, med förslaget när det gäller klimatfrågan att öka på den 25-procentiga delen som är mainstream för klimatåtgärder – att av budgeten i dess helhet skulle gå till klimatet – till . Det var en gest gentemot oss som vill ha mer av den varan. Vi får återkomma till det. är det som gäller. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller att EU är beroende av vill jag säga att flyktingar är beroende av humanitär hjälp. Det är det som är sanningen. Alternativet till hur det är nu är att dessa människor inte har någonstans att ta vägen. Vart ska de ta vägen? Vi kan inte återgå till en situation som den vi hade 2015. Det var en ohållbar situation både för flyktingarna och för länderna. Här ges de drägliga förhållanden. Det är nog tufft som det är – jag begriper det – men att inte ha någonstans att ta vägen, inte ha tak över huvudet, inte ha skolgång för barnen och inte ha mat eller medicin är etter värre. Jag vill påstå att det här är en situation som naturligtvis har sitt ursprung i . är medskyldigt till det, ja, men vi måste nu först och främst fokusera på människorna som är beroende av humanitär hjälp och inte på spelet mellan och EU. 16 (V): Jag håller inte med statsministern när han säger att det är flyktingarna som är beroende av . Skulle vi ge humanitär hjälp skulle vi inte ha den situation vid den grekisk-turkiska gränsen som vi har , utan då skulle ta emot flyktingar och ge humanitär hjälp i . Tak över huvudet, medicin, skola för barnen och allting som statsministern nämner borde inte vara sak, speciellt inte, som statsministern själv nämnde, eftersom också bidrar till att skapa fler flyktingar genom sin inblandning i . Vi har alltså samma åsikt när det gäller avgift – att den inte ska öka – men olika åsikter om hur budgeten ska fördelas när det gäller flyktingar och gränsbevakningen. 17 Statsminister (S): Jag tror att det var en korrekt sammanfattning av kärnan i detta. När det gäller avgiften och budgeten har vi nog samma uppfattning, men jag menar att det skulle bli en fullständigt ohållbar situation om de miljoner flyktingar som finns i skulle in i . Då skulle vi få samma situation som 2015, och det skulle inte bli bättre för dem – det skulle bli kaos under lång, . Det är därför jag säger att detta inte är beroende av utan att flyktingarna är beroende av humanitär hjälp, och den får de där . EU är med och betalar, och jag är glad att vi gör det. Dessa människor hade nämligen haft ett ännu större elände om det inte hade skett. 18 (KD): Tack för återrapporten, statsministern! Vi har haft diskussionen om långtidsbudgeten uppe under en , och jag tror att vi från sida är i stort sett överens med regeringen när det gäller prioriteringar och att hålla nere avgiften. Det gäller även de prioriteringar som lades fram i deklarationen i om vad det är EU faktiskt ska göra för medborgarna i med den långtidsbudget som ska antas. Jag tycker att det är viktigt att statsministern inte gick med på den långtidsbudget som Europeiska rådets ordförande hade lagt fram. Det var en oacceptabelt stor höjning av den svenska avgiften.