prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot av har från inkommit bevis om att (C) har utsetts till ny ledamot av fr.o.m. . har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3786 och 3792–3794 till utbildningsutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen 2020/21:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd 2020/21:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2020/21:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration 2020/21:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2020/21:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2020/21:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2020/21:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2020/21:FiU28 genomförande av Agenda 2030 § 5 Utbildning och universitetsforskning betänkande 2020/21:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2020/21:1 delvis) 1 (M): Ta en fyra för att bli en hundra. Det var ett nytt uttryck för mig, som jag tyvärr fick lära mig . Det är polisen som beskriver hur unga rekryteras till kriminalitet. Det är ju lägre straff när riktigt unga begår brott – grova narkotikabrott, vapenbrott, till och med mord. Då får man ett lägre fängelsestraff, men man blir hyllad som en hjälte. Polisen beskrev hur man mer och mer stöter på uttrycket ”ta en fyra för att bli en hundra” när man hittar 15- och 16-åringar som begår grova brott, som till och med får beställningsjobb om mord. Polisen vittnar också om att allt fler riktigt unga finns i gängkriminaliteten, en del barn så unga som . Vi alla här vet, och all forskning visar, att är det någonting vi kan göra för att förebygga kriminalitet är det att se till att alla barn och unga går ut och helst även gymnasiet med fullständiga betyg. Så är det inte i . lämnade 16 500 elever – det är lika många som 600 klasser – utan examen från och behörighet till gymnasiet. Det är en tragedi för , för de barnen och ungdomarna ser en ganska mörk framtid framför sig och blir lätt en måltavla för de kriminella gängen. Vi moderater kommer aldrig att svika barnen. Alla ska gå ut med fullständiga betyg. presenterades en av de större internationella undersökningarna, Timss, där ett sextiotal länder mäter matetematik och naturkunskap mellan sig. Då har vi en skolminister som säger: ”Vi ser nu i alla internationella mätningar att den negativa trenden definitivt är bruten. De förbättringar av svenska elevers kunskaper som skett håller i sig. Vi ser dessutom i vår egen statistik att fler elever klarar skolan. Det är sammantaget mycket glädjande och ett styrkebesked för svensk skola.” Så säger utbildningsminister . Det är Socialdemokraternas reaktion på hur det ser ut i svensk skola. När 600 klasser, 16 500 barn, lämnar utan examen är det ”glädjande och ett styrkebesked för svensk skola”. Nej, fru talman, det håller inte. Jag är djupt bekymrad över svensk skola. Det vi borde diskutera här är hur vi ser till att alla barn klarar skolan. Vi moderater har flera hundra förslag, men något jag vill nämna nu och som all forskning visar är det som är mest prioriterat är fler timmar i skolan. Fler timmar i skolan är bra för alla barn – barn som har det svårt, högpresterande barn och barn som ligger däremellan. Det är nödvändigt med fler timmar i både matematik och svenska. Matematikkunskaperna var det som Timss mätte, där vår kära skolminister tyckte att det var så glädjande besked. Där syns det att bland alla länder i och EU underpresterar i matematik. I , där vi säger att vi är ett högteknologiskt land och att vi är högpresterande, ligger vi under snittet i matematikkunskaper jämfört med 60 andra länder. Det är inte ett glädjande besked, som skolministern säger. Det är en förfärande utveckling i svensk skola. Vi måste ha fler timmar i både matematik och svenska med start redan dag ett. Vi mäter inte heller kvalitet i svensk skola. Det är ganska obegripligt med tanke på att vi mäter kvalitet i alla andra verksamheter och tycker att det är viktigt. Men det kanske mest väsentliga av allt, kvaliteten i svensk skola, mäter vi inte. Vi moderater förslår att vi inför kvalitetsmätningar, mellan skolor och mellan klasser, så att Skolinspektionen kan granska kvaliteten och vidta åtgärder på de skolor som behöver hjälp att få upp resultaten. Ytterst ska vi stänga skolor som år ut och år in inte presterar en tillräckligt bra grund för våra barn och ungdomar. Vi moderater tycker också att Skolinspektionen, som vi inrättade under alliansregeringen, är otroligt viktig. Därför lägger vi mer resurser på Skolinspektionen så att den, förutom att hjälpa till med råd, stöd och handlingsplaner, ska kunna granska alla skolors och förskolors kvalitet. Skolministern väljer att inte vara här och debattera mot oss, till skillnad från när högskoleministern är med och pratar forskning och utbildning. I stället väljer skolministern att ha ett digitalt möte där man bland annat återigen tänker driva att friskolorna är det som är problem. Jag och vi moderater tycker inte att det är friskolorna som är problem. Problemet är att Socialdemokraterna sviker barnen, lämnar 600 fulla skolklasser till en ganska mörk framtid och inte ens vill diskutera problemen. 2 (S) replik: Det var en spännande inledning på den här debatten. Jag ska börja med att hålla med om en sak: När det gäller att förebygga kriminalitet är det absolut viktigaste att vi ser till att alla barn går ut skolan med godkända betyg. Det håller jag verkligen med om. Sedan håller jag inte med om så jättemycket i övrigt. I går höll partiordförande sitt jultal. Lite grann av det som han sa tog också ledamoten upp nu men i lite mer svävande ordalag. sa bland annat så här: ”I ska vart du är på väg vara viktigare än varifrån du kommer. Utanförskap ska inte gå i arv.” Han sa också att svensk utbildningspolitik behöver skärpas och att den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskaper. Det är självklart, och jag håller med. Men hur ska vi lyckas med det i den skola som vi har ? pratade inte ett dugg i sitt anförande om det som ändå bidrar till att inte alla barn klarar sig, nämligen systemfelet som vi har i svensk skola där barn inte längre möts i skolan utan där de sorteras och går i olika skolor. Vad är lösning på att öka likvärdigheten? Det har ledamoten inte pratat någonting om över huvud taget. Hon har bara listat alla fel. Vad är lösning? 3 (M) replik: Det är glädjande att och jag är överens om att inledningen i mitt tal är allvarlig och stämmer. Är det någonting vi ska göra för att förebygga att barn och unga hamnar i kriminalitet är det att se till att de går ut skolan. väljer att citera vår partiledare tal i går då han talade, precis som jag har gjort här , om höga förväntningar, en bra kvalitet i skolan och att alla barn ska kunna lyckas i skolan. Men sedan väljer att börja tala om systemfelet och att vi borde diskutera systemfelet med att barn sorteras. Det är precis detta som Socialdemokraterna nu väljer att föra debatt om, nämligen att man vill sortera barnen ännu mer. Socialdemokraterna hyllar nu utredning där man pratar om lottning, bussning och kvoter för att lösa svensk skolas problem. Det är väl inte en lösning att börja bussa barn mellan olika bostadsområden och att ta bort besluten hemifrån köksbordet om vilken skola man vill välja! Prata i stället om hur vi ska göra med de 16 500 barn som inte klarar ! Det skulle jag vilja höra. Hur kan lösningen på detta vara bussning, lottning och kvotering? 4 (S) replik: Som vanligt får vi inga svar från ledamoten . I stället väljer hon att fokusera på någonting helt annat och står till och med i talarstolen och säger någonting som inte är sant. Det finns inget förslag om att bussa elever någonstans. vet lika väl som jag att urval gör man bara om det finns fler sökande än det finns platser. Så ser det inte ut i hela vårt land. Jag tycker att man ska försöka titta på vad det är som föreslås i utredning. Jag är nyfiken på vad ledamoten egentligen har hittat i utredningen. Vad är det som är bra bland alla de 800–900 sidorna? Det måste ju ändå finnas någonting som ledamoten tycker är bra som handlar om likvärdighet. Jag skulle vilja höra vad ledamoten tycker. Vad är lösning för att öka likvärdigheten i svensk skola? 5 (M) replik: Jag diskuterar gärna med vad man behöver göra i svensk skola. Jag redogjorde för vad vi tycker i mitt inledningsanförande. Vi behöver se till att alla barn klarar skolan. Det handlar om fler timmar, om att höja kvaliteten, om att mäta kvaliteten, om bättre lärarutbildning, om bättre rektorer, om mer kunskapsfokus och om ordning och reda i skolan. Jag skulle kunna rada upp våra flera hundra förslag om är intresserad av att diskutera dem. Men i stället för att diskutera skolans problem väljer Socialdemokraterna att prata om system och hur man ska hålla på med olika kvoter och flytta fokus helt och hållet från vårt stora framtidsproblem, nämligen hur vi ska göra med den svenska skolans utveckling som går åt fel håll. Mer än vart fjärde barn i årskurs 6 hade streck i betyget . Det är en förskräcklig utveckling. 6 (V) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till angående ett förslag som lade fram i för inte så länge sedan. Det handlar om offentlighetsprincipen. Vi lade fram ett utskottsinitiativ där vi menar att alla uppgifter och all statistik om skolor ska vara tillgängliga för forskare, journalister, oss politiker, föräldrar och alla i vårt samhälle. Man kan tycka att det är ganska självklart att när vi finansierar verksamheter med skattepengar, som säger sig värna om, ska folket som har betalat dessa skattepengar kunna veta vad som händer på skolorna. Ändå röstade och nej till det här utskottsinitiativet. Vi hörde i replikskiftet med att inte anser att det finns några systemfel. Är det korrekt uppfattat att anser att systemet fungerar bra som det är ? Anser ni att jämlikhet och likvärdighet råder i svensk skola, att det inte finns problem med segregerande skolvalssystem, att marknadsskolan inte är ett problem och att vi dessutom inte ska få ta del av de uppgifter som det är vår demokratiska rätt att få ta del av? Är det politik? 7 (M) replik: frågar mig om jag inte är bekymrad över segregationen i svensk skola. Jo, och jag är mycket bekymrade över den kunskapssegregation som vi har i svensk skola då 16 500 barn lämnas efter. Om utvecklingen fortsätter så att mer än vart fjärde barn har streck redan i årskurs 6, som jag sa, är det en förfärande utveckling. Jag är djupt bekymrad över att vi har så pass många skolor där alltför många barn, till och med uppemot hälften, år ut och år in lämnar skolan utan fullständiga betyg. Jag diskuterar gärna mycket mer med och hur man kan komma till rätta med den kunskapssegregation som vi har i svensk skola. frågar mig om offentlighetsprincipen. Det finns egentligen både korta svar och långa svar på den frågan. Synen på offentlighetsprincipen och detta med att resultat och information ska vara öppna för alla att se delar vi moderater och i princip också skolrepresentanter jag träffar. På det sättet kan offentlighetsprincipen låta som en enkel och självklar lösning. Problemet är att offentlighetsprincipen innebär så mycket annat. Jag satt i i och vet att rättshaverister kan förstöra processer genom att av ilska begära ut material om allt och ingenting. Samma sak skulle kunna ske för en friskola eller en mindre skola – att någon person av någon anledning börjar begära ut all information om en elev, all dokumentation om en elev och alla samtal mellan lärare och rektorer. har ju en syster som är rektor på en friskola – en ganska liten friskola ute på . Om frågade systern hur det skulle vara för en liten friskola om någon begärde ut uppgifter på detta sätt skulle förstå mig. 8 (V) replik: Jag visste inte att den här debatten handlade om våra familjer. Det är intressant att höra att framställer det som att man vill att uppgifter ska vara tillgängliga. Så ser det dock inte ut när ni röstar i , så det får man ta som tomma ord. pratar om att vi ska tala med de mindre friskolorna. Det har både vi och tidningen och andra medier gjort. De menar att det här inte är ett problem. Det här är ställningstagande för att försvara de koncernskolor som har saker och ting att dölja, inte för att skydda de mindre friskolorna. Dessutom vill jag tillägga, fru talman, att jag har varit skolnämndsordförande. Människor begärde ut uppgifter i princip , och det var inga problem. Demokratin får ta tid. Människor ska få ta del av uppgifter som de har rätt att ta del av utifrån att de med sina skattepengar har finansierat verksamheten. 9 (M) replik: Jag kan försäkra att och jag personligen definitivt tycker att det är viktigt att kvalitetsmätningar, resultat, ekonomi och allt sådant fortsätter att vara offentliga handlingar. Det finns nu förslag som både SCB och har tagit fram på hur man ska kunna lösa detta . Jag och vi moderater är absolut villiga att sätta oss ned tillsammans med andra partier och diskutera fram en lösning som möjliggör att de här uppgifterna fortsatt kan vara offentliga. Att däremot här fatta beslut om ett förslag som får andra konsekvenser är inte vi moderater beredda att medverka till. För en mindre skola kan det betyda att man i princip tvingas stänga. Det finns ingen möjlighet att klara den administrationen om någon eller några personer börjar begära ut all dokumentation. Det klarar inte en liten skola. Och av alla våra friskolor är en eller två enheter. 10 (SD): Låt mig först och främst yrka bifall till reservation. När vi för ganska exakt stod i denna kammare och debatterade den senaste budgeten var det ingen av oss som visste vad som skulle komma, att 2020 skulle bli som inget annat i modern tid. Det gångna året har verkligen varit allt annat än normalt, och det har prövat vårt samhälle fullt ut. Skolan är inget undantag. Lärare har kämpat frenetiskt med att å ena sidan hålla sig friska, å andra sidan se till att skolverksamheterna har kunnat fortlöpa. Eleverna å sin sida har fått en skolgång som inte heller har varit sig lik. Det har varit, och är fortfarande, ett ansträngt läge, och vi är alla djupt tacksamma för de insatser som gjorts och görs. presenterades Timssrapporten, en internationell studie som mäter kunskaperna i matematik och naturvetenskap i årskurserna 4 och 8. Resultaten har förvisso inte försämrats jämfört med , men att de svenska resultaten i matematik ligger under OECD-genomsnittet får ändå anses vara ytterst otillfredsställande. I naturvetenskap ligger de svenska resultaten strax över OECD-snittet. Vad som är intressant med rapporten är att när man gör en närmare granskning av resultaten kan man konstatera att ligger anmärkningsvärt långt efter de allra bästa länderna i båda ämnena när det gäller resultat på avancerad och mycket hög nivå. De bästa elevresultaten är alltså inte tillräckligt många för att vara konkurrenskraftiga med de allra bästa länderna som vi ska konkurrera med och även i nutid. Detta är en sak som måste förbättras. Här hade man förväntat sig skarpa reaktioner från den sittande regeringen, men de uteblev. Men resultaten måste förbättras om vi vill att ska vara en ledande forskarnation . Varför är då de svenska resultaten just medelmåttiga? En stor förklaring, menar vi, ligger i att vi har haft just en inställning till kunskap. Det viktiga i politiken har varit hur många elever som passerar gränsen för godkänt, inte hur många elever som presterar toppresultat. Svensk skolas grundproblem har sedan införandet av enhetsskolan varit idén om att stöpa alla elever i samma form. I stället för att tala om ökade kunskaper och högre ambitioner fastnar debatten i frågor om systemförändringar och andra perifera frågor. Det är en idéfattig socialdemokrati som står helt handfallen . budgetmotion för skolan har tydligt fokus på kunskap och trygghet. Vi vill med kraft ta itu med de saker som inverkar skadligt på kunskapsinhämtningen. Ett exempel på detta är ordningsproblemen. Skolinspektionens skolenkät för visade att tre av tio elever i årskurs 5 upplever att andra stör dem på lektionerna, alltså . I årskurs 9 har denna siffra ökat till sex av tio elever, . Att inte ha lugn och ro i studiemiljön är allt annat än inspirerande och påverkar kunskapsinhämtningen negativt. visade också undersökning att lärarna är osäkra på vad de får göra för att upprätthålla ordning i klassrummet. Det är tydligt att det krävs såväl förändrad lagstiftning som föreskrifter, allmänna råd och fortbildning för att ta itu med de här problemen. I den budget vi nu debatterar föreslår en satsning på , utöver regeringens satsningar, för att komma till rätta med ordningsproblemen i skolan. Vi menar att Skolinspektionens roll måste stärkas. Vi vill se fler oanmälda besök och fler återbesök. Vi vill att Skolinspektionen ska agera kraftfullt när skolor inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet, arbetsmiljö, upprätthållande av grundläggande svenska värderingar och god undervisning. Vi tycker också att grovt misskötta skolor ska kunna övertas av staten. I vårt skulle skolor som exempelvis Rörmosseskolan ha stängts för länge sedan. Vår trygghetsmiljard omfattar även insatser på skol- och klassrumsnivå. Vi vill införa ett tydligt system med jourklasser för de elever som inte fungerar i en normal skolmiljö. Det skulle innebära att de ges extra stöd och undervisning, som andra elever får en lugn och trygg miljö i klassrummet och därmed också extra stöd och undervisning. För de elever som är våldsbenägna och utgör ett hot mot andra elever eller lärare ska det dessutom finnas regionala jourskolor. Mobbarna ska flyttas; mobbarna ska inte vara kvar. Det är inte de som blir mobbade som ska flyttas. En lugn och trygg studiemiljö innebär också att lärarna kan ägna sig åt det som de är utbildade till. Lärarrollen har förvandlats till att bli något helt annat än att bara undervisa. fungerar läraren som kamratstödjare, socialsekreterare och inte minst byråkrat. Så kan vi inte ha det. Just därför föreslår vi en större satsning för att man bland annat ska kunna anställa kringpersonal som kan avlasta lärarna. Det gäller it-pedagoger, kuratorer, specialpedagoger och administrativt stöd. Läraryrkets status måste också höjas och de allra bästa studenterna rekryteras till läraryrket. Vi är positiva till det arbete som görs för att bredda rekryteringen till läraryrket, men vi menar att det är viktigt att även göra yrket tillräckligt attraktivt så att de nyexaminerade lärarna stannar kvar i skolan. Detta förutsätter en helt annan lönenivå än . Vi vill därför bland annat ersätta regeringens förstelärartjänster med ett nytt karriärsystem för lärare för att göra yrket attraktivt. Detta ska baseras på utveckling, samordning, mentorskap och krav på ökade elevprestationer. Vår modell ska gälla i hela landet och bestå av olika karriärnivåer. I årets budget satsar vi dessutom 325 miljoner mer än regeringen på just ökade lärarlöner. vill också avskaffa det likvärdighetsbidrag som regeringen införde . Bidraget är ett statsbidrag som huvudmännen kan söka för insatser på huvudmannanivå, skolnivå, klassrumsnivå eller lärarnivå. Vi är kritiska till hela upplägget av bidraget. Satsningar ska vara långsiktiga och ha tydliga syften och mål. Det koncept som regeringen nu har valt är mer projektbaserat och garanterar inte någon som helst långsiktighet. Det genererar dessutom mycket tid för själva ansökningsprocessen och även för efterföljande rapporter. Vi menar att de insatser som behövs för att stärka likvärdigheten ska omfattas av det generella statsbidraget till kommunerna. Vi anser också att det absolut bästa receptet för att stärka likvärdigheten i skolan vore att låta staten återfå huvudmannaskapet. Grunden för en lyckad skolgång läggs redan i förskoleåldern. En trygg och inspirerande miljö stimulerar lusten att lära och väcker nyfikenheten hos barn. Dessvärre möts vi av illavarslande rapporter om hur det ser ut i förskolan: hög arbetsbelastning, underbemanning och ett ökat ohälsotal bland förskolepersonalen. Detta menar vi är viktigt att åtgärda så fort som möjligt. Just därför satsar vi i vår budget 1 miljard mer än regeringen på förskolan. Denna förskolemiljard är öronmärkt men är att anse som ett öppet statsbidrag, det vill säga att det är upp till kommunerna och förskolorna att själva avgöra vad pengarna ska användas till. Som exempel kan nämnas lokalanpassningar, förbättrad vistelse- och arbetsmiljö, nattverksamhet eller annat som är av intresse. Utöver denna miljard vill vi också slopa karensavdraget för förskolepersonal. Varken barn eller personal ska vara i verksamheten när de är sjuka. Dagens karensavdrag stimulerar inte förskolepersonalen att vara hemma vid till exempel en förkylning. Vi tror att ett slopat karensavdrag skulle öka hälsan hos personalen och dessutom minska risken för smittspridning. Sammanfattningsvis innebär budgetmotion kraftfulla satsningar för att skapa lugna och trygga studiemiljöer, där kunskap och bildning kan frodas och där lärarens roll är att undervisa och arbeta med elevernas kunskapsprogression. Det är hög tid att vi får en ny inriktning på politiken. 11 (V) replik: gick 2014 till val på att man var emot vinsterna i skolan och välfärden. uppvaktades av välfärdskapitalister, som oftast tillhör före detta parti . I slutet av förra mandatperioden röstade för att behålla obegränsade vinster och vinstintressen inom skolan. Just nu har 16 800 lärare skrivit under ett upprop som tydligt tar avstånd från det system med marknadstänk och vinstintresse som vi har . I tidningen har dessa människor kallats för diverse olika saker av . De är idéfattiga och tillhör en extrem vänster, bland andra uttryck som har använt. Jag undrar helt enkelt: Hur kommer det sig att gick från att 2014 vara ett av de partier som stod upp starkast mot vinsterna i välfärden till att vara det parti i riksdag som försvarar vinsterna i skolan mer än något annat parti? 12 (SD) replik: Vi ska först och främst hålla isär begreppen. Jag sa inte att de lärare som skrev under var idéfattiga, . Jag sa ”den idéfattiga vänstern”. Det är den idéfattiga vänstern, där även ingår, som håller på att driva dessa frågor. Jag sa inte heller att dessa personer var extremt vänster, men de för en diskussion som förs av den extrema vänstern, där också ingår. Vi får ha begreppen klara för oss. Man kan inte bara ta lösryckta ord från ett Twitterinlägg, eller vad det var, och applicera hur som helst. Lite anständighet kan vi ha i debatten. När det gäller beslutet om att godta vinster i välfärden eller inte är det så ett demokratiskt parti fungerar. Man har stämmor där medlemmarna fattar beslut om vilken linje som ska gälla. Det kanske inte finns ett sådant demokratiskt system i parti – det vore olyckligt, tycker jag. Men i vårt parti är det medlemmarna som bestämmer vad man ska göra. Denna debatt tog fart, och det kan kanske vara så att det ibland visar sig att den inställning man har inte stämmer. Då får man ändra sig. Detta kommer oftast underifrån, från medlemmarna. Vänstern har denna höst drivit den här frågan. Varför gör man det? Varför är så engagerad i just denna fråga? Det handlar inte om att han står upp för valfrihet eller för att det ska finnas flera olika aktörer i skolan. Det handlar om att han vill ha bort friskolorna helt och hållet, förutom möjligtvis de idéburna friskolorna. Han gömmer därmed debatten och förklär den i andra ord. Jag tycker inte att detta är särskilt bra.