prot · H8095 · 2020-09-10 00:00:00 — Tvärtom – jobb hade skapats alldeles oavsett om det var en socialdemokratisk eller moderatledd regering eller för den delen en liberalledd regering. Jobb skapas därför att människor har drivkrafter. Enskilda människor driver utvecklingen genom sitt entreprenörskap och sitt hårda arbete. Jobb skapas däremot i lägre grad när Socialdemokraterna bygger ett stort system. Man gillar stora saker som går ut på många regleringar, höga skatter och byråkrati som ska slussa pengarna hit och dit, ta från dem som bygger upp något och ge till dem som redan är stora. Då skapas färre jobb. Även om man kan peka på att något enstaka jobb har skapats för de kronorna har färre jobb skapats någon annanstans. Det beror på att den ekonomiska utvecklingen har dämpats med höga skatter, det vill säga att entreprenörer och företagare bygger samhället och skapar jobb underifrån. Det är obehagligt med den socialdemokratiska synen på ekonomin, det vill säga att det skulle vara som skapar arbeten. Den källa som uppges är . Jag väntade på att eller någon annan av de statliga eller halvstatliga delarna av det bidragsindustriella komplexet skulle tas upp. Problemet är att statsrådet inte uppger någon grund för regeringens politik som inte är en anekdot och som inte innebär att någon annan får bidrag genom att uppskatta det system som ministern tycker om. Vore det inte rimligt att när jag lyfter fram akademisk forskning, till exempel nationalekonomisk forskning, som säger att det är ineffektivt att bygga ett system där mycket pengar tas från skattemedel och försöker omfördela på sätt man själv tror är bra, svara med något annat som inte är en del av samma system? Det är klart att det ska vara fråga om digitalisering. Alla här tror på digitalisering. Min generation är mycket digital, men jag tror att digitalisering kommer att ske oavsett om regeringen ger bidrag till Facebook eller inte. Bredband ska byggas ut i hela landet, och grundläggande infrastruktur ska byggas, men man behöver inte ge bidrag till lönsamma företag på bekostnad av drivkraften hos unga entreprenörer. 9 (V): Vi diskuterar inte huruvida det är bra eller dåligt med exempelvis investeringar eller jobb, inte heller om det är bra eller dåligt med kollektivavtal – som tur är – i den här diskussionen. Jag kan absolut gratulera till ett tidigare säkerligen framgångsrikt arbete som ombudsman på . Men jag förstår inte hur det upphäver farhågorna som finns inom den fackliga rörelsen för de problem som jag nämnde. Jag citerade de fackliga företrädare som konkret är brydda av de etableringar som näringsministern nu endast har gott att säga om. Det är väl där skon klämmer. Ingen här har ju förväntat sig att näringsministern ska kedja fast sig utanför huvudkontoren och protestera mot att företagen finns. Men ser regeringen de problem som svenska fackliga företrädare ser inför etableringen? Ser regeringen de problem som andra fackliga företrädare i länder där etableringar har skett har varnat för? Är regeringen beredd att ta sig an problemen, diskutera dem på ett seriöst sätt och försöka ställa sig på samma sida som de fackliga företrädarna? Eller är regeringen, tyvärr, förblindad, eller åtminstone bländad, av den mycket effektiva och välfinansierade pr som företagen bedriver? Det är den frågan vi försöker avgöra, och jag har tyvärr inte fått så bra svar under den här diskussionen. 10 (V): Jag hör att regeringen ändå prioriterar företag som exempelvis Amazon, men vad tror regeringen att detta kommer att innebära för till exempel överkonsumtion? Vad kommer det att innebära att priserna pressas ned så pass att de tvingar småföretag till konkurs, som antalet anställda inte kommer att öka? Näringsministern nämnde till exempel arbetslösheten. Det här kommer inte att leda till fler jobb, snarare till färre jobb. Bjuder regeringen in jättar som helt enkelt kommer att minska antalet anställda i , öka vår onödiga och ohållbara överkonsumtion och minska vår bnp? kanske ministern menar att överkonsumtionen snarare kommer att leda till ökad bnp, men jag hoppas att regeringen inte förespråkar en sådan utveckling. Dessutom kommer dessa företag inte att bidra med den struktur som möjliggör företagsutvecklingen, till exempel byggande av vägar, välfärd och boende. Jag vill tacka för att han ställde frågan, och jag hoppas verkligen att ministern svarar på frågan om land-för-land-rapporteringen. 11 Näringsminister (S): Låt mig ta frågorna i tur och ordning. Det är ett välkänt faktum att flera av bolagen som har nämnts här motsätter sig kollektivavtal. Det är inte bara dumt ur ett rättviseperspektiv, det är också dumt ur ett ekonomiskt perspektiv. Det är jag helt övertygad om. Jag tror att när man behandlar sina anställda på ett sjyst sätt, när det råder ett jämnare maktförhållande, ger det också en mer dynamisk ekonomi och en bättre utveckling i företaget. Eftersom jag är en varm anhängare av den svenska kollektivavtalsmodellen argumenterar jag för den inte bara i riksdag, utan jag tar också upp den när vi träffar representanter för dessa bolag och andra bolag. Så har naturligtvis också skett när vi har träffat representanter för Amazon. Det blandas och ges, och jag ska vara tydlig med att när vi har argumenterat för investeringar i serverhallar – Facebook, , Google och så vidare – har det just handlat om detta. Amazons detaljhandelsetablering sker utan något som helst statligt stöd. När vi har träffat Amazons representanter har vi också framhållit vikten av att skriva kollektivavtal. Även om de vägrar har den underleverantör de valt kollektivavtal, vilket är bra. Och det ska vi fortsätta att argumentera för. Detta tror jag vi är hyfsat överens om. Hur ska då skatteflykten hanteras? Vi har steg för steg, tillsammans med andra länder i och i Europeiska unionen, gjort vårt bästa för att bli av med så kallade skatteparadis. Det arbetet går framåt. Det är inte länge sedan det var välkänt att man kunde gömma sina pengar i eller andra skatteparadis. Det arbetet går framåt. Är det tillräckligt? Just den digitala ekonomin är en svår nöt att knäcka, och vi måste hitta modeller tillsammans med andra länder. Apropå land-för-land-rapportering vet vi att de försöker undvika skatt. Det är ett otyg, och det är vi helt överens om. Hur tar vi fram en lösning? Här får vi inte vara naiva, och jag tycker, tyvärr, att jag ser en del naivitet i detta. Bara för att klämma åt bolagen får vi inte skapa modeller som innebär att skattepengar flyttas från små länder som till stora europeiska och globala länder. Låt mig ge ett exempel. är ett världens främsta innovativa länder. rankas topp fem – högst i och ofta topp fem i världen. I finns många stora bolag som exporterar, till exempel Lastvagnar. Lastvagnar exporterar av allt de tillverkar i det här landet. Skulle principen om var man tar ut skatt förändras, tas ut där konsum-tionen sker, går svenska skattebetalare miste om miljard efter miljard i skattekraft som flyttas till andra länder. Så vill vi inte ha det. Vi måste fortsätta att jobba på med att komma åt detta otyg som skatteflykt är, men vi får inte skapa modeller som innebär en ännu större orättvisa mot små länder som och andra. Sedan måste jag bara få svara , för hela hans fråga utgår ifrån att den socialdemokratiskt ledda regeringen har gett bidrag till någon av dessa nätjättar. I sin interpellation skriver han: ”Kanske är det därför artikelserie om hur den socialdemokratiskt ledda regeringen använt skattemedel i hundramiljonersklassen till att försöka locka hit ett antal stora amerikanska företag inte förvånar.” Det har vi inte gjort, utan det var den borgerliga regeringen – där Liberalerna satt med – som gjorde det. Det var det jag försökte påpeka. 12 (V): Det är bra att Baylan lyfter vikten av kollektivavtal, men när företag som Amazon ändå planerar att ta in nästan hälften av personalen på bemanning finns det lite mer som Baylan behöver göra. Jag tycker också att det är lite märkligt att Baylan berättar exempelvis om att vi har ett starkt arbete internationellt. Jag har precis klargjort hur Baylans regering blockerar alla förslag för att motverka skatteflykt. Faktum är att Baylan till och med tar upp som exempel. För inte ens plockade finansministern bort från EU:s svarta lista över skatteparadis. Du talar om otyg och så vidare, Baylan, men din regering möjliggör detta. Din regering möjliggör skatteflykten! Det är det som är problemet i den här debatten. För övrigt tycker jag att hela det här fjäskandet för nätjättarna visar i vilken omfattning näringslivets lobbyister styr den politiska agendan. Tyvärr gäller detta även skattefrågor, i synnerhet kampen mot skatteflykt. Tillåts denna process fortsätta kommer den svenska demokratin, som enligt regeringsformen bygger på principen att all offentlig makt i utgår från folket, snart att vara ett minne blott. Uppenbarligen lyssnas det nämligen mer på Amazon. Om det vi har lyft kring de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inte får en varningsklocka att ringa hos en socialdemokrat är vi verkligen illa ute. För att illustrera hur allvarligt det är i länder där Amazon etablerar sig har jag med mig en vattenflaska, som jag nu håller upp. Ni kanske ska prova på ? Ni kanske ska börja klocka kisspauserna och börja gå runt med en vattenflaska som den här under kostymerna. Det är nämligen det som sker i de länder där Amazon befinner sig: Man klockar toalettraster. har ambulans kommit till Amazons lager 600 gånger. Ringer det ingen varningsklocka på ? Jag vill påminna ledamoten om att vi inte brukar använda rekvisita i talarstolen. 14 (L): Jag tackar återigen för i alla fall ett svar. Jag måste ändå säga att en sak är lite märklig. Jag förstår att det när man som statsråd ska svara på en interpellation och får många frågor är lätt att man vrider och vänder lite på orden, men jag har ju alltid varit kritisk till den här typen av politik. Det spelar ingen roll för mig vem som ger bidrag till företag som inte behöver bidrag eller vem som har för höga skatter på små bolag. Det är liksom inte relevant. Min fråga handlar om statsrådets syn på den här typen av politik, och den frågan har statsrådet konsekvent valt att ducka för. Baylan lyfter fram att är ett av de mest innovativa länderna i världen. Det är fantastiskt och jättebra, men jag tycker kanske inte att det är oss själva vi ska vara stolta över i detta. Det är i stället de företagare, entreprenörer och innovatörer som utgör den innovationskraften vi ska vara stolta över. Jag tänker inte ta åt mig äran för det; det är ju de människorna, med egna drivkrafter, som skapar innovationerna. Problemet är dock att våra stora system med regler och tunga skatter gör att dessa innovationer alldeles för sällan blir riktiga företag, riktiga tjänster eller riktiga produkter. Det hade de kunnat bli ifall man i stället för att pumpa ut pengar, sprida dem hit och dit och tro att man ska kunna styra ekonomin hade haft mindre skatter och färre regleringar. Kan man inte sluta fjäska för dessa stora, häftiga jättar och se till att företagare, entreprenörer och innovatörer – som Baylan själv säger sig gilla – kan växa underifrån? Det skulle skapa riktig bnp och riktiga jobb, inte sådant som skapas i Powerpoint på eller på något av de möten som Baylan går på hos någon av de andra aktörerna i det bidragsindustriella komplexet. 15 Näringsminister (S): Jag tror att den som tittar på detta via tv blir lätt förvirrad. Faktum är att den alltid argumenterar för investeringar i vårt land. Det ger nämligen ekonomisk utveckling, och ekonomisk utveckling leder till bättre välfärd i vårt land. Anledningen till att jag påpekar att det var den borgerligt ledda regeringen – alliansregeringen, där Liberalerna ingick – som tog detta beslut är att hela interpellationen utgår ifrån att det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som gjorde det. Jag tycker att det var ett bra beslut. Jo, av ett mycket enkelt skäl: Det utgick visserligen ett stöd på 140 miljoner, men den investering det gav i en del av landet som inte har sett den typen av stora investeringar på väldigt länge – utanför – var på 4–4 ½ miljard kronor. Det ger ekonomisk utveckling. Det ska byggas och levereras tjänster med mera, vilket gör att det blir en helt annan dynamik än om det inte sker investeringar. Vi är i en väldigt svår tid. I denna svåra tid är det många människor som möter besked om att de kan bli av med jobbet eller har blivit det. Då är det vår plikt och vårt ansvar att göra vårt yttersta för att se till att vi får investeringar och därmed fler jobb i vårt land, så att människor har ett jobb att gå till. Nej, vi får inte vara naiva – en del av dessa företag har som bärande idé att motsätta sig kollektivavtal. Det är fel. Att försöka ägna sig åt skatteflykt är också fel. Båda dessa saker ska vi fortsätta att argumentera mot, tillsammans med fack och de arbetsgivare i vårt land som också gillar kollektivavtal. Vi måste kunna hålla båda dessa tankar i huvudet : att argumentera för investeringar i vårt land och se till att det sker på ett sjyst sätt. Vi är inte där ännu, men det får inte råda något tvivel om att vi kommer att fortsätta göra båda dessa saker. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2019/20:454 om kompetensutveckling inom sjukvården och äldreomsorgen 16 Socialminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag och regeringen avser att satsa på en ökad språk- och kompetensutveckling för undersköterskor inom sjukvård och äldreomsorg. Amineh Kakabaveh har också frågat vad jag och regeringen avser att göra för att de som jobbar inom äldrevården ska få trygga anställningar och en högre yrkesstatus. Slutligen har Amineh Kakabaveh frågat vad jag och regeringen ska göra för att män i större utsträckning ska söka sig till yrket undersköterska. Huvudansvaret för kvaliteten i den svenska äldreomsorgen ligger på kommunerna som huvudmän för verksamheter såväl i egen som i privat regi. Det nya coronaviruset har synliggjort brister när det gäller vård och omsorg om äldre. Det har bland annat blivit tydligt att personalen måste få bättre förutsättningar att utföra sitt arbete på ett säkert sätt och att kompetensen behöver stärkas. Det är grundläggande för kvaliteten i äldreomsorgen att de anställda kan kommunicera med de äldre. Ämnet svenska ingår som ett obligatoriskt ämne på gymnasieskolans vård‑ och omsorgsprogram. Inte minst är undersköterskans kompetens betydelsefull för säkerhet i vård och omsorg om äldre. En särskild utredare tillsattes och lämnade förslag om att införa en skyddad yrkestitel för yrket undersköterska. En sådan reglering, bedömde utredaren, kommer att tydliggöra både vad yrket innebär och vilka kunskaper som behövs för att arbeta som undersköterska. Ett kompletterande underlag vad gäller kompetenskrav och övergångsregler är ute på remiss, fram till . Staten stöder kommunerna genom flera olika initiativ. För att direkt höja kompetensen finansierar regeringen också Äldreomsorgslyftet. Satsningen syftar till att stärka kompetensen inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre och omfattar . har det dessutom kommit nya siffror, som har presenterats i samband med budgetförslaget, så nu är det så mycket som . Vi kan återkomma till det i diskussionen. Äldreomsorgslyftet innebär en möjlighet för personal att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. I studierna ingår bland annat kurser i svenska. SKR och har ingått en överenskommelse om att de som anställs inom ramen för Äldreomsorgslyftet ska erbjudas en tillsvidareanställning på heltid. Även här vill jag tillägga att man med en utökning av resurserna kommer att kunna bredda denna målgrupp. Vidare satsar staten på regional yrkesinriktad vuxenutbildning inom vård- och omsorgsutbildningar. Därutöver har folkhögskolan tillförts för en utbyggnad av allmän kurs och yrkesutbildningar, med tyngdpunkt på utbildningar inom vård och omsorg. I den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att möjligheterna att lära sig yrkessvenska på jobbet ska förstärkas. En annan åtgärd är att regeringen tillsatte en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom verksamheterna. Samordnaren ska stödja kommunerna genom att bland annat stimulera förändringsarbete för en attraktivare arbetsmiljö, stärka ledarskapet samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. Inom ramen för uppdraget ska samordnaren också stödja och initiera förändringsarbete i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal. Av direktivet till samordnaren framgår uttryckligen att detta gäller såväl män som kvinnor, eftersom rekryteringsbasen skulle vidgas om ett större antal män sökte sig till yrket. 17 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag tackar statsrådet för jättebra svar. Det är naturligtvis glädjande att regeringen kommer med en omfattande satsning, även om det inte skulle kunna räcka till allt som har varit . Äldrevården har varit mycket eftersatt. Under pandemin har det rått en katastrofsituation inom äldreomsorgen, vilket har skapat ytterligare allvarlig debatt om hur eftersatt äldreomsorgen är. En del har dragit enkla slutsatser om att denna katastrof skulle ha skett på grund av massor med invandrarkvinnor och ‑män vars svenska är dålig. Det är bara olyckligt i denna debatt. Det är klart att det är viktigt med svenskan, men det är lika viktigt med arbetsvillkor och löner – till exempel heltidsanställning och inte deltidsanställning. Under denna debatt blev jag kontaktad. Många av mina vänner och personer i min egen familj jobbar inom äldrevården. Jag har själv erfarenhet från att ha jobbat på serviceboende i under min studietid på komvux, och när jag studerade på universitet jobbade jag inom hemtjänst. När jag var i var min svenska inte jättebra, för jag var ny. Jag kunde inte dela samma glädje med de äldre när jag kom in. Nästan varje gång var det så att jag inte ville lämna de äldre, för det gick så bra med konversationen. Jag själv var erfaren och lite äldre, men det handlade också – framför allt – om att man hade tid att lyssna på dem. ville de inte att man skulle städa; de ville hellre att man skulle göra kaffe med dem och att man skulle sätta sig och prata eller promenera. Den gamla goda tiden är – den finns inte . har de flesta närmare till mobilen än till de äldre – det är nästa och nästa. I början av pandemin fanns det inte heller regler om att de äldre skulle träffa en läkare eller sjuksköterska. Mina vänner och bekanta, som kommer alltifrån och till och , säger till mig att de har mycket stress och press på sig. Det leder dels till att man själv mår dåligt, dels till att de äldre blir sjuka och behöver mer vård när situationen är som den har varit för alla människor i det här landet och i hela världen, inte minst för de äldre. Det är bra med satsningar, men man måste också göra arbetsvillkoren och lönerna mycket bättre. De som jobbar deltid eller som haft timanställning måste få heltidsanställning för att de ska känna sig trygga i sitt arbete. Yrkesutvecklingen gör också att man lär sig svenska bättre. Utbildning är alltid bra, och den ska vara pågående. 18 Socialminister (S): Jag tackar så mycket för att interpellationen är ställd. Jag saknade själv välfärden och äldreomsorgen i gårdagens partiledardebatt. Det fanns tydligen inte tid att tala om detta, trots att vi är mitt i en pandemi. Jag håller med om väldigt mycket av det som Amineh Kakabaveh säger om behoven av att göra strukturella förändringar och förbättringar i äldreomsorgen. Jag vill ändå ta tillfället i akt att understryka att det är viktigt att vi inte generaliserar, som med alla verksamheter. Det är ju ändå så att det fanns många delar av äldreomsorgen som fungerade väldigt väl i början av pandemin. Det fanns boenden som inte fick in någon smitta. Det fanns också boenden som fick in smitta men där man hanterade det väldigt väl. Man har hittat arbetssätt. Precis i början var det ett nytt virus, och ingen visste egentligen hur det skulle bete sig. Jag vill dock understryka att över 100 000 har utbildat sig. De har gått utbildningar i basala hygienrutiner och i att bygga rutiner i verksamheten. Det har också handlat om introduktionsutbildningar, eftersom man har behövt ta in extra personal som inte har lång erfarenhet. Inspektionen för vård och omsorg gick in och granskade och fortsätter sitt arbete för att försäkra sig om att alla ärenden har hanterats rätt. Av 1 700 äldreboenden har man gått vidare med 91 äldreboenden där man inte känner sig säker på att den individuella bedömningen har gjorts. Detta betyder att det kan se olika ut och att kritiken kommer att kunna se olika ut, men vi ska naturligtvis lära av detta. Jag tycker inte att frågan bara handlar om coronapandemin. Jag tror att det är viktigt att säga att vi har gjort mycket , även om jag som socialminister naturligtvis tycker att vi kan göra ännu mer. Jag är glad över det stöd och gensvar som finns. har resurserna till välfärden ökat, och de anställda har blivit 100 000 fler. Delvis har detta gått till äldreomsorgen, men är det än större resurser som ska gå specifikt till äldreomsorgen. Däremot är det upp till verksamheten att avgöra om resurserna ska gå till lönen, villkoren, arbetstiderna eller kompetensutvecklingen. Är det så att kommunen behöver bygga nytt? Var gör resurserna allra bäst nytta utifrån de lokala förutsättningarna? Jag tror att detta kommer att spela en väldigt stor roll. Jag tror att vi kommer att se en skillnad. Förhoppningsvis kan vi till exempel få se ett slut på delade turer. Det finns inte mycket kvar av detta, men jag tycker att den rest som vi ser verkligen borde arbetas bort. Om det har varit en resursfråga borde den inte längre finnas kvar. Jag ska använda till att tala om hur viktigt det är att man förstår varandra i verksamheterna; jag har gjort det . En sak handlar självklart om att man har den kompetens som krävs. Man kan inte kliva in i äldreomsorgen och tänka att det räcker med att man kliver in med två händer, utan man ska kliva in med både hjärta och hjärna. Man ska veta vad man gör, och man ska förstå vad man gör och varför man gör det. Jag är alldeles övertygad om att det kommer att märkas bland kollegorna när många fler blir utbildade och examinerade som undersköterskor. De anhöriga kommer också att märka det, och naturligtvis kommer de som bor på ett särskilt boende eller som har hemtjänst att märka när de möter en person som är än bättre . Att ha kompetens att vara undersköterska och att kunna själva vårdyrket är en sak. En annan viktig del är att kunna kommunicera med sina kollegor och med sin chef, att lämna över när passet är slut, att kunna kommunicera med en brukare som på många sätt behöver tas särskild hänsyn till när det gäller hur man formulerar sig samt att kunna kommunicera med anhöriga som undrar hur det egentligen är. Äldreomsorgslyftet handlar om att man ska bli undersköterska. I det ingår att man ska ha den kompetens i svenska som krävs. 19 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, statsrådet , för redogörelsen! Det är många olika delar som hänger ihop för att man ska ha sjystare arbetsvillkor för dem som ger vård och nöjda brukare. Såklart hänger utbildning i språk, kompetensutveckling, löner, tryggare arbetsvillkor och mindre stress ihop med vilken vård man ger, om den ges med empati och också med omsorg om varandra, för man är så nära människor när man jobbar med de äldre. Det är faktiskt ett väldigt tungt arbete. Jag vet själv hur tungt det är, och det är det för många kvinnor, både med svensk bakgrund och med invandrarbakgrund, som tyvärr har lägre utbildning av någon anledning. De flesta av dem som jobbar där trivs ganska bra med sitt yrke. Men de berättar också att det är väldigt svårt för dem att hävda sig och säga att de vill gå på till exempel en utbildning. Och facken finns inte alltid för dem, för de flesta är inte fackligt anslutna. Det finns olika orsaker till det.