prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — § 1 Meddelande om EU-politisk debatt Talmannen meddelade att EU-politisk debatt skulle äga rum kl. 9.00. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2020/21:194 Interpellation 2020/21:194 Kommissionens plan för integration av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. § 3 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM42 Ny strategi för konsumentpolitiken COM(2020) 696 till civilutskottet § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3790 och 3791 till finansutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2020/21:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 § 6 Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2020/21:UFöU4 Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30 delvis) 1 (S): fattar ett långsiktigt femårigt beslut om försvarspolitik. Grunden för det är den säkerhetspolitik som vi lägger fast, och det är detta som är det första ärende vi debatterar . Därefter kommer kammaren att debattera den försvarspolitiska inriktningen, och fattar kammaren beslut genom votering. Det här arbetet har föregåtts av av arbete i den av regeringen och försvarsminister tillsatta Försvarsberedningen, där alla åtta partier har ingått och där mycket tid har lagts på att analysera omvärlden och utvecklingen och – i viss mån – på att resa runt i världen och träffa såväl militärer och försvarspolitiker som experter och akademiker. Naturligtvis har vi också träffat en stor mängd av alla dessa här hemma i . Det är ett grundligt arbete som Försvarsberedningen har gjort. Vi har inte varit överens om allt, men vi har kunnat bli överens om väldigt mycket. Framför allt har vi kunnat bli överens om hur vi, i alla fall i de stora dragen, ser på utvecklingen i världen – om att den har blivit osäkrare , om att risken för konflikt har ökat, om att demokratin krymper samt om att människor hotas inte bara av militära konflikter utan också av civila katastrofer, av cyberangrepp och av att all den avancerade tekniken i vårt moderna samhälle alldeles av sig själv ibland kanske slutar att fungera. Alla dessa hot måste beaktas i den samlade hotbilden, för hotbilden är inte bara militär. Det är för detta som behöver ha en säkerhetspolitik – en bred säkerhetspolitik, herr talman. behöver ha en säkerhetspolitik som också är långsiktig, stabil och förutsägbar. Detta är viktigt för säkerhet givet det geografiska läge som vi har och den del av som vi befinner oss i: på kanten av , där mycket av den militära spänningen i vår del av världen finns. Därför brukar det heta att säkerhetspolitiska linje har legat fast . Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. ska bidra till långsiktig stabilitet och säkerhet i vår del av . Det är så det brukar heta när det gäller den säkerhetspolitiska linje som har. När vi nu går vidare med ett nytt försvarsbeslut är alla åtta partier överens om att vi inte kan utesluta ett militärt angrepp på . Alla åtta partier är överens om att försvarsanslagen behöver öka; sedan är det skillnader i hur mycket och kanske framför allt i hur fort. Regeringspartierna – Socialdemokraterna och – har i januariavtalet kunnat enas med och Liberalerna om hur vi ska gå vidare med finansieringen för . Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Normalt sett brukar vi, om vi ens gör ändringar i säkerhetspolitiken, göra det efter noggranna överväganden och i ett brett samförstånd. Men för började plötsligt hela havet storma. Då fick nämligen en motion – eller faktiskt tre motioner – från och Liberalerna majoritet i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Vad var det då egentligen som fick majoritet, herr talman? sa att en Nato-option innebär att man ska agera så att man har en möjlighet att ansöka om medlemskap eller bli medlem i Nato. Vi ska göra som , där det råder en total politisk enighet, och vi hoppas att vi kan ha det också i , sa . Hon underströk dock att det inte är som fastställer den säkerhetspolitiska linjen, utan det är regeringen. sa att en Nato-option är en viktig signal till omvärlden om att Natomedlemskap finns i säkerhetspolitiska verktygslåda. höll sig utskottets ledamöter borta från att säga någonting annat än att det är regeringen som fastställer den säkerhetspolitiska linjen. Om det nu var så att man ville ha en Nato-option kunde man ju fundera på vad den skulle vara till för. Ska vi gå med i Nato eller inte? De fyra borgerliga partierna brukar numera hävda att de vill gå med i Nato. Men det femte parti – – som anslöt sig till denna Nato-option brukar hävda att inte ska gå med i Nato. sa att klart och tydligt säger nej och att de inte har ändrat uppfattning – ska inte gå med i Nato. Vi vill ingå ett försvarsförbund med , var och uttalande. Ovanpå allt detta förklarade från att det här var ett viktigt steg för att kunna höja försvarsanslagen till . Men fortfarande var det ingen som sa att det är någon annan än regeringen som fastställer den säkerhetspolitiska linjen. Då, herr talman, dök moderatledaren in på sin Facebook och skrev sturskt: ”Vi förväntar oss att regeringen nu ställer sig bakom säkerhetspolitiska linje.” Plötsligt fanns då, enligt , säkerhetspolitiska linje och regeringens säkerhetspolitiska linje. Var och en får fundera på hur väl detta tjänar långsiktiga säkerhet. Min uppfattning är att den säkerhetspolitiska linjen fastställs av regeringen och att ett land inte kan ha två säkerhetspolitiska linjer; det kan bara ha en, och det är regeringens. Den här majoriteten som alltså förespråkar den så kallade Nato-optionen gör det uppenbart av olika skäl, herr talman. Det är inte ovanligt i politiken att vi ibland landar på samma punkt, trots att vi har tagit helt olika vägar dit och har helt olika syften med det. Det kan gå an i många fall, i kommunpolitiken och till och med här i . Men säkerhetspolitik är lite för viktigt för att man av en slump ska landa på en och samma punkt och sedan komma fram till något som man ser ut att vara överens om, trots att man egentligen inte är det och absolut inte har samma mål. Jag tycker att alla borgerliga ledamöter och sverigedemokratiska ledamöter ska ta sig en funderare från nu och fram till omröstningen om ni verkligen ska stödja det majoritetsförslag som finns vad gäller Nato-option från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag vill yrka bifall till utskottets hela förslag i betänkandet förutom till just den beslutspunkt som handlar om Nato-option. Där vill jag yrka bifall till den reservation som finns från Socialdemokraterna, . 2 HANS (M): är en konstitutionell monarki och en parlamentarisk demokrati. Ytterst handlar skyddet av riket om att värna de mänskliga fri- och rättigheterna, den fria opinionsbildningen och vårt sätt att vara som svenskar. Därför slår vi vakt om oberoende och vårt lands försvar. Den parlamentariska demokratin innebär en uppdelning mellan den folkvalda församlingen och den utövande makten. Regeringen styr riket och lägger fast den utrikespolitiska linjen. Men det är dumt av en klok regering att inte lyssna på och vad en klar majoritet uttalar. I regeringsformen, en av de svenska grundlagarna, står det i 4 § att ”är folkets främsta företrädare” och i 6 § att ”regeringen styr riket” och att ”Den är ansvarig inför ”. Det finns anledning att påminna om denna statsvetenskapliga grund inför den säkerhetspolitiska debatt som ska föras, för att förekomma det som kan komma att sägas om en så kallad Nato-option. Ifall ställer sig bakom utskottets förslag är det något som regeringen måste förhålla sig till. Hur den gör det blir en avgörande fråga. Att det finns olika åsikter om säkerhetspolitiska samarbeten och ytterst ett svenskt Natomedlemskap är ingen hemlighet. Det har jag och den största respekt för. Av den anledningen yrkar jag också bifall till den fyrpartireservation, reservation 10, som föreligger och där , , och Liberalerna uttalar sig om just värdet av ett svenskt Natomedlemskap. Det är något helt annat än den majoritet som samlats bakom den så kallade Nato-optionen, ytterst genom ett motionsförslag från . Det är dock ingen ny tanke och absolut inget hugskott. Regeringen berör själv frågan i sin proposition, och jag kan som ledamot av Försvarsberedningen bekräfta att den har varit uppe till diskussion under de av överläggningar som föregick framtagandet av det inriktningsbeslut som debatteras och som det ska fattas beslut om. Som framhålls är relationen mellan och speciell. Ett närmande har skett mellan länderna och åtnjuter en bred uppslutning här i . Vi talar rent av om ett samarbete bortom fredstida villkor. Försvarsberedningen och även regeringen markerar också att en väpnad konflikt i närområdet oundvikligen kommer att påverka och dra med länderna runt . Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas, eller som det uttrycks i betänkandet: ”Utskottet delar regeringens bedömning att det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats . Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. och vårt närområde ingår i en militärgeografisk helhet.” Då är det i sammanhanget klokt att gör samma offentliga markering som , att ett medlemskap ligger med i den säkerhetspolitiska verktygslådan. Det är ett beslut vi själva fattar, oberoende och självständigt. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 I har en sådan option funnits . I vårt östra grannland finns fortfarande en majoritet som är emot tanken på ett Natomedlemskap, i dess riksdag, i dess nuvarande regering och hos folket. Ändå har denna markering funnits och lär säkert göra det . Det är därför naturligt att , självständigt och inte på något sätt som krav eller önskemål från andra länder, markerar samma typ av beredskap. Det skulle ske genom den typ av beslut som en majoritet i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet nu har ställt sig bakom. Givet storleksordningen här i , undantaget två så kallade vildar bland ledamöterna, ger det 204 ledamöter för en Nato-option och 143 ledamöter emot. Det är inte precis någon nära eller snäv riksdagsmajoritet – tvärtom, herr talman! fördjupar och intensifierar sina internationella samarbeten. Det är bra. Säkerhet byggs tillsammans med andra. Inför det försvarsbeslut som ska fattas har regeringen själv uttalat som motiv för etablering och lokalisering av nya förband att det underlättar hjälp och stöd västerifrån. Vi talar i om att vi vid en väpnad konflikt ska stoppa och hejda en fiende, och kämpa i avvaktan på. I avvaktan på vadå? Naturligtvis hjälp och stöd från andra. Det är därför vi fördjupar samarbeten. Det är därför riksdag har ställt sig bakom ett så kallat värdlandsstöd. Och det är därför deklarerar vår vilja att stödja och bistå andra i händelse av kris och krig, på samma sätt som vi utgår från att andra kan stödja och bistå oss i händelse av kris och krig. Med nuvarande ordning kan vi dock aldrig veta. Vi kan hoppas, tro, önska och vilja. Men vi kan aldrig veta. Endast ett medlemskap i kan skänka oss bindande säkerhetsgarantier och, nog så viktigt, en reell gemensam försvarsplanering. Därför är det vi som pläderar för ett svenskt Natomedlemskap som företräder en linje för ökad säkerhet och medverkar till att värna freden i i kontrast till en osäkerhets- och oklarhetslinje. Regeringen noterar själv i sin proposition: ”Att kan ge och ta emot militärt och civilt stöd är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av en kris eller krig.” Låt mig avslutningsvis, så här från talarstol, rikta beröm och tack till . I egenskap av Försvarsberedningens ordförande, har han med stor integritet och gedigen kunskap medverkat till framtagandet av två rapporter som utgör den solida grunden för vårt kommande försvarsbeslut och den inriktning som ska gälla . har från regeringsföreträdare beredningen och dess slutsatser stundom närmast undergrävts. , 2020, har onödigt mycket tid gått förlorad på samtalsverksamhet under ledning. Men är vi här – till slut. Jag yrkar bifall till reservation 1 angående de övergripande säkerhetspolitiska bedömningarna och yrkar avslag på reservation 11 från Socialdemokraterna, angående en Nato-option. 3 (S) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Givet den mediedebatt och medierapportering som har varit, liksom uttalanden dels av , dels av måste jag naturligtvis passa på att fråga : Finns det en ”säkerhetspolitiska linje”? Är det ord eller ord som gäller? 4 HANS (M) replik: Jag tyckte att jag var väldigt tydlig. Det är naturligtvis så att en klok regering har att förhålla sig till vad en riksdagsmajoritet uttalar sig om. Jag vill därför ställa frågan tillbaka till : Om en riksdag som representerar 204 ledamöter uttalar någonting – en tydlig majoritet, alltså – hur förhåller sig en regering till det? 5 (S) replik: är tydlig, men vad ska vi då tro om ord på hans egen Facebooksida, där han skriver att det finns en ”säkerhetspolitiska linje”? Gäller inte de orden? pekar på 204 ledamöter. Det är 204 ledamöter från fem olika partier med minst tre olika synsätt på relationen till Nato och vad en Nato-option ska innebära. Är det en klok och ansvarsfull grund för att föra den här politiken? Och hur menar att en regering ska kunna tolka ett beslut i ? Det är ju inte vilket beslut som helst. Det handlar inte om åt vilket håll vi ska köra på gatorna eller hur hög socialbidragsnormen ska vara eller någonting sådant, där vi förvisso kan ha olika uppfattningar och olika mål med det vi fattar beslut om. Det andra kan vara nog så viktiga frågor, men det här är allvarligt på ett annat sätt. Det är fem partier med minst tre olika tolkningar. Hur ska man bringa reda i detta, ? 6 HANS (M) replik: Det är inte första gången frågan om en Nato-option debatteras och avgörs i riksdag. Socialdemokraterna har gjort det tillsammans med , och . Menar att man då har haft samma politiska grund för detta avvisande? Har det varit ett enda block som har bestått av Socialdemokraterna, ? Jag skulle vilja säga att det finns minst tre linjer, kanske fyra, representerade i det blocket. Därför tycker jag att man nog ska förhålla sig till de riksdagsmajoriteter som uppstår. Om man då har, herr talman, ett beslut som 204 ledamöter mot 143 står bakom finns det skäl för en klok regering att förhålla sig till det. Dessutom, herr talman, hoppas jag att vi får se andra socialdemokrater och miljöpartister som också argumenterar i sak. Det intressanta både med anförande och det replikskifte vi nu har är ju att själva idén om en Nato-option över huvud taget inte berörs. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det tycker jag är tråkigt. Jag tror nämligen att en Nato-option, rätt hanterad, vore en möjlighet och inte ett problem för det socialdemokratiska partiet. 7 (SD): Det är viktigt att bidra till avspänning i det militärt strategiska område där befinner sig. Därför är det viktigt att inte rubba balansen i vårt närområde. Det finns däremot skäl att försäkra sig om att kunna arbeta förebyggande för att minska risken för militär aggression mot svenskt territorium syftande till att menligt påverka landets nationella frihet eller det svenska folkets självbestämmanderätt. Vi sverigedemokrater har förespråkat att ska ingå ett defensivt försvarsförbund med . och möter samma säkerhetspolitiska situation med hänsyn till ländernas gemensamma geografiska läge. Ett försvarsförbund med vore därför, enligt vår analys, ett mycket bra alternativ för att skapa säkerhet i vår del av världen. har samarbetet med intensifierats, och så sent som sa ja till att införa en ny lag om operativt militärt stöd mellan och . Syftet med lagen är att stärka ländernas nationella försvar och deras förmåga att agera militärt tillsammans. Beslutet innebär bland annat att regeringen får rätt att fatta vissa beslut om att ge eller ta emot militärt stöd inom ramen för samarbetet. Förutsättningarna för att finska militära styrkor ska kunna ge militärt stöd förbättras också genom vissa lagändringar. När 2016 utredde internationella samarbeten på försvars- och säkerhetsområdet framkom i samtal med finska företrädare att man från finskt håll gett uttryck för tanken att ett svensk-finskt försvarsförbund vore ”naturligt”, och i slutet av nåddes vi av nyheten att flera ledande finländska politiker nu öppnar dörren för att ingå ett försvarsförbund med . och har starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Genom ett försvarsförbund skulle tröskeleffekten höjas och nya strategiska djup skapas, vilket skulle stärka ländernas försvarsförmågor. Sedan utskottets beslut i det betänkande som vi behandlar här i kammaren har debatten gått het. Frågan om en svensk Nato-option är i sig inte det minsta kontroversiell. Den förändrar inte säkerhetspolitiska linje. Denna ligger fast. Nato-optionen innebär inget medlemskap i , vilket regeringen i debatter mer eller mindre försökt göra gällande. Nato-optionen innebär emellertid att vi ska möta de krav som Nato ställer på ett potentiellt medlemsland. Detta i sig betyder att vi hindrar en del partier från att använda det svenska försvaret som en budgetregulator. För att en Nato-option ska vara trovärdig krävs att landets försvar uppfyller den storlek och standard som krävs för att en medlemsansökan ska kunna beviljas. En sådan option kan därmed utgöra ett viktigt argument för en ökad upprustning av det svenska försvaret och vidare försvåra en eventuell framtida nedrustning. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Nato-optionen innebär också att vi nu harmoniserar och inställning till handlingsfrihet i Natofrågan, vilket innebär ett ytterligare närmande och signalerar en vilja till fördjupat samarbete som stärker möjligheterna att ingå just ett försvarsförbund. För att underlätta bildandet av ett försvarsförbund är det av vikt att våra länder formulerar sig på likvärdigt sätt gällande en Nato-option. Därför anser vi att , i likhet med , bör uttala en tydlig Nato-option. Denna option innebär, på samma sätt som i , att till grunderna för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik hör att det finns ett nationellt spelrum och valmöjligheter. Detta inbegriper en möjlighet att alliera sig militärt och ansöka om medlemskap i . Vi vill dock starkt betona att så länge står utanför Nato bör också göra det. Vidare är det inte aktuellt med ett medlemskap i med mindre än att ett sådant fått tydligt stöd i en folkomröstning. Det är en rimlig avvägning som även gör. Att regeringen hävdar, som försvarsministern och utrikesministern gjorde i en debattartikel i , att en harmonisering med säkerhetspolitik skulle utgöra ett hinder för samarbete är en absurd analys som helt saknar grund. Likartade system och likartade förutsättningar att kunna fatta säkerhetspolitiska beslut i samklang med stärker bägge länders manöverutrymme och säkerhet i ett potentiellt förändrat läge. En svensk Nato-option bidrar till att stärka, inte försvaga, option. Detta gör sammantaget att vi höjer trösklarna för en angripare. ska fortsätta det omfattande Natosamarbetet som grundar sig på ett partnerskap, och vi ska fortsätta att delta i utbildnings- och övningsverksamhet på egna premisser. Det tål att upprepas: Vårt beslut om att stödja förslaget om en Nato-option innebär inte att vi ändrat uppfattning i frågan om ett svenskt medlemskap i . Det framgår också tydligt i betänkandet, där vi med majoritet har avslagit de motioner som yrkar på ett svenskt medlemskap. Men det är inte bara med som vi vill fördjupa det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget i vår del av världen vill vi också fortsätta att fördjupa samarbetet med övriga nordiska länder inom det nordiska försvarssamarbetet Nordefco. Möjligheter finns att fortsätta att fördjupa samarbetet oavsett om och utgör ett försvarsförbund och , och ingår i en annan försvarsallians. I den vision för Nordefcosamarbetet 2025 som antogs anges att staterna ska förbättra sin försvarsförmåga och sitt samarbete i fred, kris och konflikt. I de mål som ska ha uppnåtts till 2025 ingår att minimera begränsningarna av militär rörlighet inom och mellan de nordiska länderna, skapa förutsättningar för ett ökat utbyte av lägesinformation i fred, kris och konflikt samt stärka Nordefco som en plattform för kriskonsultationer mellan ländernas försvarsdepartement. Vi välkomnar detta, och precis som utskottet anför bidrar ett sådant utvidgat samarbete, förutom att det har ett säkerhetspolitiskt värde, till effektivare resursanvändning och ökad operativ förmåga. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 6 och 13. 8 (S) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Den Nato-option som ställde sig bakom för , vilket var en överraskning för i alla fall en del, är inte något som har efterfrågat i några av de kontakter som vi har haft med dem. och är partnerländer till Nato, dessutom på den högsta nivån. Våra länder anses högt Natoanpassade och hyllas av Nato, och Nato kommer regelbundet till och och studerar hur vi jobbar. De säger dessutom att vi är mer Natoanpassade i vår verksamhet än många av Natos medlemsstater. Vad är det som Nato-optionen skulle lösa för problem, , och väger det upp alla de frågetecken som denna vinglighet skapar i vår omvärld? 9 (SD) replik: De frågetecken som vingligheten skapar, som säger, är till stor del skapad av honom själv, hans parti och regeringen, som börjar spekulera i vad detta kommer att leda till. Kort och gott är det precis vad som står i betänkandet om Nato-option. Det innebär att det finns en handelsfrihet. Att vi nu gör vår säkerhetspolitiska linje eller hållning mer lik innebär att vi har möjligheter framöver att på ett enklare sätt ingå i försvarsförbundet, om vi har en likvärdig syn på det. Detta skapar en möjlighet framöver att fatta beslut utifrån de förutsättningar som råder . Detta ger ett ökat spelutrymme, och det ger också en viktig signal om att vi har den möjligheten. Dessutom innebär Nato-optionen att vi måste uppfylla de krav som ett medlemskap skulle kräva. Det innebär att vår försvarsförmåga tvingas rustas och att man inte, som både egen regering och tidigare socialdemokratiska regeringar men även borgerliga regeringar har gjort, kan använda Försvarsmakten som en budgetregulator. Man har mjölkat den på pengar för att finansiera olika reformer, men det är slut med det . För att kunna bli medlemmar måste vi uppfylla en viss miniminivå, och detta ser vi som väldigt positivt. Det skapar ett ökat handlingsutrymme, och det gör vår säkerhetspolitik mer lik . 10 (S) replik: Tack, , för svaret! Jag håller inte riktigt med om det naturligtvis. Jag tycker inte att Nato-optionen skapar några nya möjligheter för oss som inte funnits tidigare. Det intressantaste i argumentation är att den gör att vi måste börja uppfylla de olika medlemskraven, exempelvis vad gäller försvarsanslag mätt i andel av bnp. Ett annat krav för medlemskap, , är att det ska finnas en folklig förankring.