prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att (S) återtagit sin plats i som statsrådsersättare för statsrådet (S) , varigenom uppdraget som statsrådsersättare upphört för (S). § 3 Anmälan om granskningsrapport Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till arbetsmarknadsutskottet: RiR 2020:27 Statens insatser mot exploatering av arbetskraft – regelverk, kontroller samt information och stöd till de drabbade § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:59 och 63 till justitieutskottet § 5 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg § 6 Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen betänkande 2020/21:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop. 2020/21:1 delvis) och Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen betänkande 2020/21:AU5 1 (M): Arbetsmarknaden är kanske största politikområde, och är det inte möjligt att täcka in alla delar. i debatten kommer därför mina kollegor att tala om alltifrån arbetsmiljö till matchning och arbetslöshetsförsäkring. Den stigande arbetslösheten är största ekonomiska och sociala problem. Framför allt är den givetvis det för den enskilde som förlorar arbetet och får mindre möjligheter till egen försörjning. Men det gäller också för samhället som helhet. Arbetslösheten försvårar inte bara för förstärkningar av välfärden när färre betalar skatt och mer skattepengar går till bidrag, utan den leder i längden också till sämre pensioner. Den omöjliggör integration för personer som i stället fastnar i livslångt utanförskap. Det i sin tur leder till den hopplöshet och frustration som bland annat lägger grund för de kriminella gängens rekrytering. Att pressa tillbaka arbetslösheten är avgörande för framtid. Coronakrisen är dock bara en mindre del av förklaringen till ekonomiska problem. Faktum är att vi redan innan krisen hade lägst tillväxt per person i hela EU. Trots löfte om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet hade vi redan innan krisen tvärtom EU:s femte högsta. var också det enda land där arbetslösheten ökade mellan och fram till dess att coronakrisen bröt ut. När företrädare för januariöverenskommelsens partier – de som har lagt fram den budget som vi nu diskuterar – ska försöka framställa det som att är på rätt väg och att det går åt rätt håll utgår de alltid ifrån . Men man ska komma ihåg att om man använder som utgångspunkt kommer alla kurvor att se bra ut, oavsett område. Problemet med den budget från januariöverenskommelsens partier som vi nu diskuterar är att man inte har någon gemensam strategi för hur man ska lösa problem. Man har ingen helhet, ingen röd tråd och inte ens en gemensam bild av problemen. Än mindre har man lösningarna. Man har bara sammanställt fyra partiers vitt skilda önskelistor. Med en budget på 105 miljarder kan man trycka in allas önskningar i den. Trots 105 miljarder – den största någonsin – saknas det dock i princip helt åtgärder för att öka jobben och sysselsättningen. Däremot finns det, herr ålderspresident, gott om dyrköpta reformer som minskar sysselsättningen. Det är det sista behöver. företrädare pratar med högt tonläge om en reformering av arbetsrätten, men vi ser att alla löften vad gäller detta rinner ut i sanden, urholkas och utreds bort. har förutsättningarna för grupper som står långt från arbetsmarknaden varit lika svåra redan innan en kris slog till. Trots en långvarig och utdragen högkonjunktur lyckades regeringen inte bryta det stora utanförskap och bidragsberoende som många människor i befunnit sig i . Krisen har drabbat hårt, och den höga arbetslösheten riskerar att bita sig fast på höga nivåer. Vi har massarbetslöshet bland många grupper. Det är så det ser ut, herr ålderspresident. Av de över 100 000 personer som har varslats har en fjärdedel blivit arbetslös, vilket redan nu är en högre siffra jämfört med finanskrisen då en femtedel av de varslade blev arbetslös. Skillnaden i arbetslöshet mellan invandrare och svenskfödda har aldrig varit större, och framför allt slås invandrarkvinnor ut från arbetsmarknaden i snabb takt. Ungdomsarbetslösheten är den högsta , och arbetslösheten bland invandrare i är bland de högsta i hela EU. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen plan för att knäcka arbetslösheten står därför på två ben. Det handlar om dels konjunkturåtgärder för att pressa tillbaka den arbetslöshet som kommit under coronakrisen, dels strukturella reformer för att lösa problem med utanförskap och låg tillväxt. När ekonomin ska återstartas krävs reformer för tillväxt, särskilt av arbetsmarknaden. Det handlar om sänkta trösklar, fler vägar in på arbetsmarknaden, en reformerad arbetsrätt, ökad rörlighet, bättre förutsättningar för omställning genom hela arbetslivet, en reformerad arbetsförmedling och en a-kassa som tydligare uppmuntrar till att söka jobb, för att bara nämna något. vill även fortsätta sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt, och för att det ger fler arbetstillfällen och ökar sysselsättningen. Vi gör det också för att det är rättvist. Ansträngning ska löna sig. Vi vill sänka skatten för alla som jobbar men med fokus på dem med låga och medelstora inkomster. Vi sänker också marginalskatterna för de flesta med vanliga yrken, såsom barnskötare, undersköterskor och busschaufförer. Det blir alltså mer lönsamt för dem att jobba en extra timme eller att gå upp till heltid. Genom förstärkningen av jobbskatteavdraget får vi alltså fler händer och mer pengar i välfärden. Tillsammans med en bidragsreform med bland annat ett bidragstak är sänkta skatter på låga och medelstora inkomster avgörande för att knäcka arbetslösheten. Vi vill också ställa krav på att de som invandrat till gradvis ska kvalificera sig till svenska bidragssystem och börja förtjäna dessa. Låt mig avsluta med att konstatera att är ett parti för dem som jobbar, för dem som vill jobba och för dem som har jobbat. 2 (V) replik: sa mycket i sitt anförande som jag skulle kunna kommentera, men jag nöjer mig med att fråga lite om ett av de förslag som han inte talade om så mycket i sak. vill sänka ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, som redan är ganska låg. Jag skulle vilja att förklarar lite hur det underlättar för den som har förlorat arbetet till följd av pandemin om han eller hon också ska behöva tömma sina besparingar i stället för att få den trygghet som en arbetslöshetsförsäkring som han eller hon redan har betalat in till kan ge. Jag undrar också hur det hjälper till att återstarta och förbättra svensk ekonomi att man med politik får fler fattiga. nämnde också gängkriminaliteten, vilket återkommer som ett mantra i anföranden oavsett fråga. Det vore intressant att veta hur det hjälper till att bekämpa gängkriminaliteten att fler ungdomar i utsatta områden har föräldrar som lever i fattigdom. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Hur funkar det här i föreställningsvärld? 3 (M) replik: Vi har den kanske enligt gammaldags åsikten att fattigdom bekämpas bäst genom att fler har ett arbete att gå till. Det är därför vi lägger den absolut största delen av våra budgetsatsningar på att fler människor ska kunna få ett arbete med en lön man kan leva på och på skattesänkningar som ger låg- och medelinkomsttagare mer i plånboken. Givetvis ska ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen vara skälig och trygg. Men alla förändringar i a-kassan som gör det mer förmånligt att inte arbeta minskar alltid sysselsättningen. Jag vågar påstå att det finns entydig forskning på det. När regeringen höjde ersättningen i a-kassan 2016 såg man direkt negativa effekter på sysselsättningen. Fler människor i jobb bekämpar alltså fattigdom, inte a-kassan. Efter att ha läst Vänsterns budgetförslag kan jag konstatera att det inte finns en enda åtgärd för att få fler människor i arbete utöver förslaget om höjda statsbidrag till kommuner och regioner – och med vilka partier här har drivit igenom dessa höjda statsbidrag? Jo, med , . Återigen, fattigdom bekämpas bäst med att fler människor har ett arbete att gå till. 4 (V) replik: Det är alltid glädjande när och ansluter sig till politik. inledde med att säga att han har gammaldags åsikter. Det kan vi vara överens om. Men i övrigt var det inte mycket som stämde i det han sa. Ett land som har en fungerande arbetslöshetsförsäkring uppvisar inte sämre resultat vad gäller arbetslöshet och sysselsättning. Det gäller både historiskt och i en jämförelse mellan länder. Det som i slutänden återstår av alla ord är idén att om människor blir fattigare kommer fler att få arbete. Det är alltså förståelse av världen och samhället. Det beklagar jag eftersom det är fel. 5 (M) replik: Jag konstaterar igen att inte har ett enda förslag i sitt budgetförslag för att fler människor ska kunna gå till jobbet. Jag är född och har bott halva mitt liv i Öxnehaga i , som är ett så kallat utanförskapsområde. Vad är det som gör att fler människor där går från utanförskap till delaktighet? Jo, det är inte en höjd a-kassa utan att de har jobb att gå till. säger att de länder som har en välfungerande a-kassa också har mer välfungerande arbetsmarknad. Ja, definitivt, och det är lite min poäng. har nämligen inte en välfungerande a-kassa. Därför behöver vi förändra den och göra den till mer av en omställningsförsäkring. Återigen, fattigdom bekämpas bäst genom att fler människor har ett jobb att gå till. 6 (SD): Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi är här för att debattera två betänkanden, och jag vill börja med att klargöra våra yrkanden. I AU2 yrkar vi bifall till reservation, och i AU5 ställer vi oss bakom samtliga reservationer men yrkar bifall endast till reservation 4. När det gäller situationen på arbetsmarknaden konstaterar vi att covid-19-pandemin har påverkat alla delar av samhället, inte minst arbetsmarknaden. Vissa branscher har drabbats hårdare än andra, och långt över 100 000 personer har blivit varslade om uppsägning sedan pandemins start. Vi konstaterar att vissa nödvändiga åtgärder har genomförts genom ändringsbudgetar men att ytterligare åtgärder krävs för att hantera de långtgående problemen för ekonomin i allmänhet och arbetsmarknaden i synnerhet. Till skillnad från regeringen, med sina satsningar på ineffektiva åtgärder och symbolpolitik, vill vi se satsningar på sådant som på riktigt stimulerar köpkraft, jobbskapande och tillväxt. har stora samhällsproblem som åtminstone delvis kan förklaras med att stora grupper står utanför den reguljära arbetsmarknaden kopplat till åratal av en ansvarslös invandringspolitik. I många fall gäller det människor som faktiskt har potential att arbeta. Här kan vi konstatera att regeringens politik har misslyckats totalt då siffrorna var alarmerande långt innan pandemin startade. arbetsmarknadspolitik vilar därför på pragmatisk grund och följer inga dogmer i form av klassisk höger- och vänsterpolitik. Vi kan konstatera att den svenska modellen har visat sig vara framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag. Men vi vill se att en större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag förenas med en trygg arbetsmiljö. Vi anser att det är där framtidens arbeten kommer att skapas. Mycket av den svenska arbetsmarknads- och åtgärdspolitiken måste dock underkännas av två skäl. För det första är den spektakulärt kostsam, och för det andra är den extremt ineffektiv. Den oundvikliga slutsatsen är att arbetsmarknadspolitiken måste underkastas reformer som innebär mindre pengar till arbetsmarknadsåtgärder och bättre villkor för i synnerhet mindre företag. Incitamenten för att skapa riktiga jobb måste bli fler. Det innebär att avvisar nystartsjobb, etableringsjobb och vissa delar av stödet för yrkesintroduktionsutbildningar. Det är kostsamma åtgärder som år visat urusla resultat och som efter avslutat program lett till få reguljära jobb. Vi kan inte stå här och debattera dessa frågor utan att nämna reformeringen av Arbetsförmedlingen. Innan pandemin drabbade var Arbetsförmedlingen i början av en reformeringsprocess. Vi har efterfrågat en reformering av Arbetsförmedlingen i syfte att släppa in fler aktörer inom matchningsverksamheten. De privata aktörerna som ska axla matchningsuppdraget måste kontinuerligt utvärderas och kontrolleras. Fusk och missbruk måste motverkas, och tillgänglighet till stöd i alla delar av landet ska säkerställas. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vår vision för en reformering av Arbetsförmedlingen ligger fast, men reformeringen måste ske på ett ansvarsfullt sätt. Det råder nu en situation där Arbetsförmedlingen har att hantera ett ökat antal arbetssökande. Enligt den senaste prognosen kommer antalet arbetssökande att fortsätta att stiga fram till början av 2021. Det gäller att ta hänsyn till att vårt land är i ett krisläge och att vara öppen för att det kan bli nödvändigt att se över takten för reformeringen. I vårt budgetförslag prioriterar vi vikten av en stärkt arbetslöshetsförsäkring för alla. Vi har lyft fram fördelarna med en förstatligad arbetslöshetsförsäkring. Pandemin har tydliggjort flera brister i nuvarande system. De exceptionellt långa handläggningstiderna har gjort att ett stort antal arbetssökande har lämnats utan den ersättning de har rätt till. Välfärdens skyddsnät bör garantera ekonomisk trygghet vid arbetslöshet precis som den gör vid sjukdom. Den rätta vägen framåt är därför en förstatligad, obligatorisk och skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring. För att ytterligare stärka den ekonomiska tryggheten för löntagarna anser vi vidare att ersättningsnivåerna i arbetslöshet bör höjas från till per dag. Till skillnad från utskottet nöjer vi oss inte med regeringens förslag om tillfälliga höjningar på området, utan vi vill se en permanent höjning. Ökad ekonomisk trygghet ger människor möjlighet att fokusera på arbetssökande i stället för att oroa sig över de basala delarna i vardagen. Vi ser ett behov av en ambitiösare arbetsmarknadspolitik än den regeringen erbjuder. Det är olyckligt att utskottet inte ser detta behov eftersom dödsolyckorna ökar på våra arbetsplatser. Vi anser därför att tillsynsarbete är helt centralt för arbetsmiljöarbetet, och vi vill se ett ökat antal arbetsplatsinspektioner. Att vi på ett tydligare sätt än regeringen prioriterar arbetsmiljöområdet framgår även av att vi vill se en högre nivå för anslaget till Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ökade resurser gör det möjligt för myndigheten att ta fler utredningsuppdrag med fokus på pandemins arbetsmiljöeffekter. Och tyvärr, herr ålderspresident, kan vi konstatera att antalet dödsskjutningar i samhället och antalet dödsolyckor på våra arbetsplatser ligger på exakt lika höga nivåer, och det måste ses som ett misslyckande för regeringen. Detta är ett ämne som vi lär återkomma till i ett betänkande och debattera . 7 (C): Vi diskuterar statens utgifter för arbetsmarknadspolitiken. Vi ställer oss självklart bakom utskottets förslag till en budget där har förhandlat in avgörande och massiva insatser för att mildra coronakrisen och rädda tusentals företag och hundratusentals arbetstillfällen. Det har varit fråga om permitteringsinsatser, omsättningsstöd och möjlighet till sänkta arbetsgivaravgifter när krisen vänder. Låt mig inleda med ett vidare grepp. Det är en så dramatisk tid för svensk arbetsmarknad. Den är självklart dramatiskt mörk. har vi sett alla dessa tragiska rekord för arbetslösheten, för varsel och för permitteringar. Vi har sett hundratusentals personer gå till arbetslöshet när vårt samhälle har stängts ned. Redan innan krisen var läget allvarligt med en djup tudelning av arbetsmarknaden. blir de utsatta mer utsatta. De som har varit arbetslösa länge hamnar längre bak i kön. Tudelningen fördjupas ytterligare. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Digitaliseringen och omställningen av arbetsmarknaden har ofrivilligt på grund av pandemin satts på något slags fast forward där jobb upphör men också skapas i en sällan skådad takt. Det här är då arbetsmarknad verkligen behöver reformer, förstärka chanserna till att skapa nya jobb och få fram de nya sätten att hitta anställda till växande småföretag. Därför är det glädjande att det har funnits en dramatik även på den positiva sidan. , , enades arbetsmarknadens parter om ett historiskt huvudavtal, ett slags 2.0. För detta avtal, som kommer i grevens tid, är vi skyldiga ett stort tack till dem som väljer att ställa sig bakom, det vill säga , tjänstemannafacken i PTK, , och majoriteten av LO. De förmådde sluta detta historiska nya avtal, trots att LO hoppade av ett avtal man skakat hand på. Jag är också stolt över att långa fyrtioåriga strävan att reformera LAS, som under många årtionden varken borgerliga eller socialdemokratiska regeringar förmådde genomföra, nu till slut blir verklighet under trycket av januariavtalet och den gediget och professionellt utförda statliga utredningen. har de fyrkantiga reglerna i LAS – sist in, först ut – satt dem som är svagast längst bak i kön och ökat tudelningen. Professor , svensk nationalekonomis , tyvärr avliden, gjorde dessa frågor till sitt livs viktigaste fråga. Han sa att under många årtionden fått insider, som står på insidan på arbetsmarknaden, och när de väl träder ut blir outsider som är mer och mer utsatta. Tyvärr får inte uppleva att dessa outsider nu i större utsträckning får chansen att komma in på arbetsmarknaden när de stora och viktiga reformerna kommer på plats. Reglerna blir mer flexibla så att företagen vågar ta risken, även som , att anställa dem de är mer osäkra på utan att drabbas av byråkratiska kostnader. Det blir billigare för arbetsgivarna att göra rätt när de anställer och dyrare när de gör fel. Vi går återigen tillbaka till en svensk modell, som den i , där parterna själva bestämmer och vi politiker inte lägger en våt filt av regleringar över och fördyrar och gör krångligare. när parterna har kommit överens kan vi se hur lite substans skrämselpropagandan har. Lika lite som förr kan man sparkas i utan sakliga skäl: inte för att man är gravid, sjuk, fullföljer sitt fackuppdrag eller på grund av diskriminering. Skyddet mot godtyckliga uppsägningar består. Men den som trakasserar, tafsar eller går till jobbet berusad och utsätter sina medarbetare för fara kan inte längre skyddas av regler som är gjorda för en annan tid och som ibland är rent ut sagt absurda. som vi gör reglerna mer flexibla ger miljontals svenskar chansen att vidareutbilda sig, att pröva vingarna och vidareutveckla sina kompetenser i livet. Ett unikt nytt studiemedelssystem ska införas, där alla som jobbat kan studera ersatt lön från staten och från parterna. Inte bara de med fast anställning utan även de med visstid får chansen till omställning precis när vi som mest behöver detta. I av stora omställningar tar äntligen steget in även på arbetsmarknaden. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi gör också väldigt mycket annat i budgeten och de stora reformerna i januariavtalet. Det tål att påminnas om. Vi har lärlingsjobben som kallas etableringsjobb som parterna kommit överens om, där man kan komma in på lite lägre lön. Vi inför ett intensivår för flyktingar, där passivitet och väntan ersätts med att man kämpar i sitt anletes svett för att visa vad man kan med intensiv svenska och intensiv praktik och sedan får en chans att på riktigt komma in i det svenska samhället. Och, ja, vi reformerar Arbetsförmedlingen – om än om ett tag, 2022. Detta gör vi därför att lägger så unikt mycket pengar, cirka 50 000 per arbetslös, på en arbetsförmedling som tyvärr ger så lite. Trots många bra förmedlare och trots många bra lokala exempel är det generellt sett bara en liten rännil som får hjälp. Därför måste vi lära av de bästa exemplen i världen. Där släpper man loss krafterna hos fristående, ideella och privata förmedlare som får betalt bara för de varaktiga jobbresultat de verkligen levererar – ingen parkering i pysselsättning. De får mångfalt mer ersättning för att hjälpa dem som har den tyngsta och svåraste vägen till jobb jämfört med dem som har längre utbildning så att de prioriterar dem som har det allra tuffast. Man kan skala upp det som fungerar för de arbetslösa i form av hjälp och stoppa det som tar både av de arbetslösas tid och av resurser som skulle kunna användas till att hjälpa mycket bättre. ska man kontrollera dessa förmedlare noga och följa upp det noga. Här har vi en lång väg att gå, steg för steg, för att göra allt detta så noggrant och så riktigt som möjligt. Vi måste också se till att Arbetsförmedlingen framöver finns i hela landet. har Arbetsförmedlingen på ett alldeles obegripligt sätt retirerat från landsbygden och centraliserat sin verksamhet utan att det ens sparar pengar. Invånare i små landsbygdskommuner har fått resa tiotals mil bara för att träffa en handläggare. har vi till slut börjat vända detta. Kontor har börjat öppnas igen och verksamhet återstarta, men det är verkligen inte tillräckligt. Vi märker att Arbetsförmedlingen inte finns där i små landsbygdskommuner. Därför kommer vi i denna budget att tillskjuta en kvarts miljard och i kommande regleringsbrev att skärpa kraven ytterligare för att envist förstärka och säkra den lokala närvaron till dess att Arbetsförmedlingen som myndighet finns i hela landet och möter arbetslösa i alla kommuner. Redan nu måste de arbetslösa möta en effektiv, resultatdriven förmedlare. I början av pandemin, , fick jag och ett mejl från en man i . Han berättade att han hade blivit varslad i samband med pandemin – en tragedi för honom, såklart. Först fick han ett brev från Arbetsförmedlingen, där han blev kallad till sitt första möte med en handläggare – håll i er nu! – , i praktiken nu när jag står här i talarstolen. Det här duger inte. Vi kan inte bara fortsätta låta byråkratins kvarnar mala i väntan på reformeringen. I pandemin måste vi ha alle man på däck, och därför behöver vi så många resultatbaserade, effektiva och drivna förmedlare vi kan få. Därför ser vi nu till att tiotusentals arbetslösa under pandemin – fler än men ändå för få – får möta en effektiv, resultatbaserad fristående förmedlare som på riktigt kan hjälpa dem med utbildningar och jobb trots att det är en mycket mörk tid på arbetsmarknaden. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Avslutningsvis vill jag bara säga att är ett rikt land med enorma förutsättningar, även under pandemin, men vi har haft en djup och allvarlig tudelning som skapat fattigdom, utanförskap och segregation. Med de här reformerna, inte minst med hoppet om det nya som tänds för hela arbetsmarknaden, kan vi till slut börja bryta tudelningen – i grevens tid, i pandemins tid – och börja göra arbetsmarknaden hel igen. 8 (M) replik: Det intressanta med anförande var inte det han sa utan allt det han inte sa. Det var den halva av budgeten som han inte berörde över huvud taget. Det var precis exakt det här jag menade, herr ålderspresident, när jag talade om att vi har en budget utan någon gemensam tanke. Det finns ingen gemensam strategi, ingen gemensam bild av problemen och än mindre någon gemensam bild av lösningarna. Två partier, oavsett om det är , Liberalerna, Socialdemokraterna eller , kommer bara att vilja prata om halva budgeten. Vi såg det , och vi kommer att få se det senare när Liberalernas representant går upp, när Socialdemokraternas representant går upp och när representant går upp. Man kommer alltid att ta avstånd och inte vilja prata om den andra halvan av budgeten.