prot · H709132 · 2020-06-04 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter § 2 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter betänkande 2019/20:TU13 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter (prop. 2019/20:67) 1 (SD): Det vi ska debattera nu är trafikutskottets betänkande nr 13, Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. I proposition 2019/20:67 föreslås lagförslag med syftet att lösa problem med fordonsrelaterade skulder och problematiken kring fordonsmålvakter. Vi vill understryka att det är positivt att åtgärder vidtas som försvårar för fordonsmålvakter att äga fordon och dra på sig stora skulder. Däremot är propositionens föreslagna åtgärder inte heltäckande för att lösa problemet. Felparkeringsavgifter och fordonsskatt hör till de största enskilda skuldslagen i register. En betydande del av skulderna kan hänföras till fordonsmålvakter. Genom att använda en så kallad målvakt slipper fordonets verkliga ägare betalningsansvar för fordonsrelaterade skatter och avgifter eftersom betalningsansvaret vilar på målvakten. De 100 mest skuldtyngda innehavarna av fordon hade skulder på . Samma personer var registrerade ägare till 25 019 fordon. –uppgick det totala skuldbeloppet i fråga om fordonsskulder till . Situationen talar sitt tydliga språk: Det krävs skärpningar för att komma åt bilmålvakter, målvaktsfordon och fordonsrelaterade skulder. Målvakten betalar varken skatter eller avgifter, och staten går därmed miste om stora intäkter. Det rör sig om nästan i fordonsrelaterade skulder till staten. Det behövs en snabbutredning av hur man bäst löser problemet med dessa målvakter. har föreslagit ett flertal åtgärder för att komma åt problemet: omhändertagande av fordon, större mandat till , kortare respittid, att fordonets totala skuld ska vara utgångspunkt, förbud för skuldbelagda personer att bli nya ägare till fler fordon, skuldavskrivning för fordon vid exekutiv försäljning och att kontrollavgifter ska räknas som fordonsskulder. När en skuld på ett fordon uppgår till bör fordonet omhändertas utan fördröjning till dess att skulden är reglerad. Regleras inte skulden inom utsatt tid bör fordonet säljas via . , som i propositionsförslaget, finns risk för att bilmålvakterna drar på sig ännu större skulder. En mer rimlig tidsperiod är . Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter Fordonets totala skuld ska ligga till grund för omhändertagandet, oavsett tidigare ägare. På så sätt kan man förhindra att ett fordon flyttas mellan olika målvakter, och därmed försvåra ett ingripande från myndigheterna. Det ska inte göras skillnad mellan felparkeringsavgift och kontrollavgift. Därmed kan även en kontrollavgift innebära en fordonsrelaterad skuld. Privaträttsliga fordringar som hänför sig till fordonsinnehav, däribland kontrollavgifter, ska kunna leda till ett användningsförbud. Detta bör ske i kombination med ett användningsförbud enligt lagen om felparkeringsavgift. En skuldbelagd person ska inte kunna registrera sig som ägare till fordon, och det behöver införas ett förbud mot att bli ny ägare till fler fordon för personer som har fordonsskulder som överstiger . I grunden är positiva till propositionen, men vi yrkar på att den skärps i enlighet med vår reservation nr 1. 2 (KD): statistik visar att de fordonsrelaterade skulderna till det allmänna ökar trots att en stor del av fordringarna preskriberas . /18 uppgick det totala skuldbeloppet till . Av de ca 100 000 gäldenärerna med fordonsrelaterade skulder till det allmänna hade de 100 mest skuldsatta tillsammans skulder som uppgick till . Samma 100 gäldenärer var registrerade ägare till 25 019 fordon. Av dessa var 3 908 fordon registrerade på en enda gäldenär. Han torde ha ett stort garage. Fyra personer var registrerade ägare till över 2 000 fordon, 13 personer var registrerade ägare till över 500 fordon och 35 personer var registrerade ägare till över 100 fordon. Felparkeringsavgifter och fordonsskatt är, sett till antalet gäldenärer, bland de största enskilda skuldslagen i register, och skuldbeloppet för dessa skulder uppgick /18 till 1,5 miljarder. Skuldbeloppet för felparkeringsavgifter och fordonsskatt har enligt regeringen ökat med i genomsnitt ca . I propositionen föreslår regeringen att det ska bli förbjudet att använda ett fordon med obetalda felparkeringsavgifter och att en polisman eller en bilinspektör ska ta hand om fordonets registreringsskyltar om användningsförbudet överträds. konstaterar att regeringens lagförslag syftar till att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter, vilket är bra. Men bruket av fordonsmålvakter är ett växande samhällsproblem som innebär att staten går miste om stora intäkter och som dessutom försvårar polisens utredningsarbete. Vi delar regeringens vilja att stärka svenskt rättsväsens möjligheter att ingripa mot fordonsmålvakter, men vi anser inte att förslaget är tillräckligt kraftfullt för att få önskad effekt. Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter Vi anser att tiden för att meddela ett användningsförbud bör bestämmas i stället . Flera remissinstanser tillstyrker förslaget att ett fordon inte ska få användas om felparkeringsavgifter som uppgår till mer än inte har betalats och det har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats, men många remissinstanser framhåller att de vill att regeringen vidtar ytterligare åtgärder. Som exempel kan nämnas att Motormännen ställer sig tveksamma till om förslaget kommer att påverka antalet fordonsmålvakter i någon större utsträckning, medan pekar på att det finns en risk för att fordonet används trots att det har användningsförbud. kommun föreslår att tiden för att meddela ett användningsförbud bestäms i stället , vilket är ett förslag som vi ställer oss bakom. Vi anser att en polis eller en bilinspektör ska ha rätt att omhänderta ett fordon när ett användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt. Regeringens förslag innebär att fordonets registreringsskyltar ska kunna omhändertas av en polisman eller en bilinspektör om fordonet används i strid med ett användningsförbud. Vi noterar att flera remissinstanser pekar på risken att fordon används även utan registreringsskylt. Vi vill lyfta fram att anser att polisen ska få möjlighet att förverka bilar vars skulder inte är betalda. Regeringen kommenterar detta förslag med att det skulle vara en alltför ingripande reaktion på den förseelse som det innebär att inte betala sina felparkeringsavgifter. anser regeringen att syftet med användningsförbudet är att fordonet inte ska användas alls. Vi anser att lagstiftningen ska utformas på ett sådant sätt att man förhindrar olovlig användning av fordonet. Vi anser också att det största problemet inte handlar om felparkeringsavgifter utan om hur politiken ska täppa till kryphål som grovt kriminella alltför länge har kunnat utnyttja. Jag vill bara påminna om , . Man kom inte åt honom genom vanlig brottsbekämpning. Man tog honom på skattesidan. står bakom sin reservation nr 2. 3 (S): behandlar vi betänkandet om användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda skulder. Detta är ett viktigt steg i att råda bot på de problem vi har haft kring parkeringsskulder, fordonsmålvakter och målvaktsfordon. I propositionen redovisas olika insatser som har gjorts för att komma till rätta med de problemen. Myndigheterna har samverkat för att hitta lösningar, och ny lagstiftning har införts. infördes lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter. Det gjordes även vissa ändringar i lagen om flyttning av fordon. Genom lagen om rätt att ta fordon i anspråk gavs det en möjlighet att ta fordon med obetalda skulder i anspråk. Ändringarna i flyttningslagen och flyttningsförordningen innebär att det är möjligt att flytta felparkerade fordon med obetalda och förfallna felparkeringsavgifter och att sådana fordon inte behöver återlämnas till ägaren förrän skulderna har blivit betalda. infördes regler om användningsförbud och avskyltning när det gäller obetald trängselskatt och infrastrukturavgift. Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter Vi ser nu att ökningstakten i fråga om de fordonsrelaterade skulderna har avstannat något. Ett stort antal fordon med obetalda felparkeringsavgifter har flyttats och tagits ur trafik med stöd av de nya bestämmelserna. Relativt få fordon har däremot tagits i anspråk med stöd av lagen. Vi kan konstatera att den lagstiftning som infördes har gett positiva effekter, men de berörda aktörerna uppges vara överens om att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att man ska komma till rätta med problemen. I propositionen lämnas därför förslag som innebär att sanktionerna användningsförbud och avskyltning får tillämpas för fordon med obetalda felparkeringsavgifter. Jag tror inte att vi kan vila och tro att vi har löst alla problem med bland annat fordonsmålvakter. Det är otroligt viktigt att vi fortsätter att jobba med frågan för att täppa till de luckor som kommer att finnas. Detta är dock ett steg i rätt riktning. Vi i utskottet är överens om att propositionen är bra. Det som skiljer oss åt gäller hur man ska ha på sig att betala sin skuld och när fordonet ska tas i anspråk. Vissa vill ha hårdare regler. Andra vill gå lite mjukare fram. gav regeringen därför en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om bland annat flyttning av fordon. Den utredningen ska vara klar . Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) betänkande 2019/20:TU12 4 (M): Dagens debatt handlar om trafikutskottets betänkande om luftfartsfrågor. Det är frågor som är högaktuella. De är inte bara aktuella under rådande krisartade omständigheter med coronan, utan de har även varit aktuella . Flygbranschen står inför stora omställningar, och det finns inte tydliga politiska riktlinjer från regeringen om huruvida flyget ska utvecklas eller avvecklas. De frågor som vi diskuterade vid kvarstår tyvärr fortfarande. har inte kommit med någon slutrapport. Regeringen har olika uppfattningar i fråga om varande eller icke varande och om hur det ska bli med den nya landningsbanan på , beroende på vilket partis regeringsföreträdare som uttalar sig i medierna. Det saknas även en färdplan för omställningen till elflygplan. Utöver detta påverkar krisen all infrastruktur, i synnerhet flyget. På grund av coronan står flyget mer eller mindre stilla i hela världen. Flygplatserna i är uppsatta på den svarta listan av den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten, då vi inte har lyckats hindra coronans spridning. En del flygbolag i går i konkurs, och andra avskedar mer än hälften av sin personal. De regionala flygplatserna dör sotdöden utan statliga stöd eller inkomster från flygbolag – flygbolag som inte kan verka . Regeringen har kommit med en del stödåtgärder, men det är långt ifrån tillräckligt. De regionala flygplatserna är viktiga för en fungerande infrastruktur, så att hela ska kunna leva och fungera som . Risken att företag och arbetstillfällen försvinner är nu hög. Den regionala infrastrukturen har byggts upp . Försvinner den nu är det inte troligt att den någonsin kommer tillbaka. Ska fortsätta att fungera måste vi vara en välfärdsnation, och det är inte bra för det svenska näringslivet om våra regionala flygplatser försvinner. Det är dessutom direkt livsfarligt när den lokala beredskapsförmågans möjligheter att snabbt verka rycks undan. Dagens debatt handlar dock om frågor som var aktuella före coronapandemin, och det finns en del saker där vi från har andra åsikter än regeringspartierna. En stor och viktig fråga gäller överlevnaden för alla regionala flygplatser. behöver fungerande inrikesflyg för att hela landet ska kunna fungera och hålla ihop. Det är dessutom viktigt att säkerställa livräddande samhällsfunktioner som ambulansflyg, brandflyg och beredskapsflyg. Inrikesflyget kommer att behövas på både kort och lång sikt i . Många regionala och kommunala flygplatser har svårt att få budgeten att gå ihop. Det kommer att krävas nationella pengar i form av driftsbidrag för att flygplatserna ska överleva. Det handlar egentligen inte om att skjuta till bidragspengar utan mer om att staten faktiskt ska betala för de åtaganden som vi vill ha i krissituationer. Det gäller till exempel ambulansflyget, som är viktigt nu under coronapandemin. Vi vill också ha brandflyget. Vi minns alla de bränder som har varit runt om i . Från de regionala flygplatserna flyger man dessutom till och , som drivs av Swedavia. Swedavia skulle därför kunna kompensera de regionala flygplatserna med ett driftsstöd. Så använder vi skattebetalarnas pengar klokt. I kölvattnet efter coronan har vi moderater även lagt fram ett förslag om ett stödpaket direkt riktat till de regionala flygplatserna om . Pengarna kommer att behövas och är en direkt överlevnadsfråga, så att inte flygplatserna riskerar att läggas ned, som sker i och snart i . återstår det att se om regeringen och dess stödpartier även ställer sig bakom detta när förslaget ska debatteras och röstas om här i kammaren . Lika viktig som ett fungerande inrikesflyg är den internationella flygtrafiken, för att ska kunna utvecklas och skapa starka företag och fler jobb. Många internationella företag lägger sina Nordenkontor runt och i , eftersom regionen har varit dynamisk och lätt att ta sig till och från. Vill vi på allvar att ska attrahera affärsliv och turister måste byggas om och byggas ut. En utbyggnad skulle dessutom leda till stora miljöförbättringar och förberedelser för en infrastruktur runt bland annat elflyget. En modern, konkurrenskraftig flygplats skulle kunna få ökad kapacitet, upprustade terminaler och en förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen. Det är därför både allvarligt och väldigt tragiskt att arbetet i och runt inte varit till någon nytta. behöver ta upp sitt arbete och fortsätta att utveckla och svensk luftfart. Jag har redan talat mig varm för inrikesflyget, men jag har inte nämnt frågan om tillräckligt. är nämligen inte en lokal Stockholmsflygplats, som vissa partier ibland vill göra gällande. är i , en förutsättning för att snabbt och enkelt nå vår huvudstad. Genom att flyga till och från kan man från alla hörn ta sig från dörr till dörr . knyter samman och behövs för att hela landet ska leva med snabb tillgång till vår huvudstad. Det finns så mycket mer att tala om när det kommer till flyget, och det finns så otroligt mycket mer vi skulle kunna göra om bara viljan fanns. Jag hoppas att flyget får en allt större plats i våra diskussioner och i de fortsatta diskussionerna om svensk infrastruktur. Flyget kommer att spela en avgörande roll i klimatomställningen, men då kan vi inte förbjuda och försvåra för flyget. Det är inte flyget i sig som är problemet, utan det är bränslet. Vi moderater står såklart bakom alla våra reservationer, men för att inte ta upp alltför mycket av kammarens dyrbara tid i dessa kristider väljer vi att yrka bifall endast till reservation 1 om de regionala flygplatsernas betydelse för att hela ska kunna leva och utvecklas. 5 (SD): Vi ska diskutera betänkande 12, Luftfartsfrågor. Till att börja med vill jag säga att står bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation 8. Att flyga är att leva. Så lyder titeln på en bok som jag har hemma i bokhyllan. Även om boken utgår från stridspilotens känsla av att vara ett med lufthavet kan man med lätthet överföra det till flyget och dess utveckling som en livsviktig del av vår infrastruktur. ser den stora betydelsen av flyget i det svenska samhället. Flyget tillgodoser både medborgarnas och näringslivets behov av resor och transporter. Strategin för en konkurrenskraftig svensk flygindustri sträcker sig dock inte enbart till flyget som trafikslag. Alla trafikslag bör vara inkluderade i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle ska förutsättningar finnas för den svenska flygindustrin att samverka med övriga trafikslag, oavsett om det handlar om leveranser av livsmedel till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin, regionala persontransporter eller nationella affärsresor. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som försvar, räddningstjänst, sjukvård och polis är i stort behov av flyget som transportmedel liksom dess tillhörande infrastruktur. Den pågående pandemin har verkligen satt ljuset på vikten av en väl fungerande infrastruktur, inte minst vårt behov av fungerande regionala flygplatser. Det finns i medlemsorganisationen 34 icke-statliga regionala flygplatser. Huvudmän för flygplatserna är till den största delen kommuner, men det förekommer även andra ägarkonstellationer. De icke-statliga flygplatserna har drabbats hårt av krisen och de reserestriktioner som införts på grund av det nya viruset. Jämförelsevis har resandet vid statliga Swedavias tio flygplatser minskat till 1,3 miljoner resenärer. hade minskningen ökat till . Effekterna av det minskade resandet blir stora också för icke-statliga flygplatser runt om i landet som går miste om intäkterna. Flera av flygplatserna har tvingats korttidspermittera personal, och medlemsorganisationen varnar för att flertalet flygplatser kommer att begränsa eller upphöra med sådan verksamhet som krävs för att hålla flygplatserna öppna för trafik. Vid sidan av att vara av strategiskt intresse för att möta näringslivets behov av kommunikationer har de regionala flygplatserna en viktig funktion för att ta emot samhällskritisk trafik som ambulansflyg, brandbekämpningsflyg, polis och militär. Pandemin har påverkat flyget negativt, och effekterna riskerar att påverka vårt lands framtida möjligheter att erbjuda snabba och effektiva transporter, speciellt i norr. Flyget är, precis som annan infrastruktur, en viktig pusselbit i vårt samhälle. Att vi måste gå till ett mer hållbart sätt att flyga är en självklarhet, och vi ser en rad nya tekniska lösningar som kan bidra till ett mer hållbart flyg . Forskningen gällande elflyg bör bevakas, även om vissa hinder förekommer för att i stor skala kunna konkurrera med den befintliga industrin. Forskningen inom drivmedel går dock framåt på alla områden, även inom batterier och laddinfrastruktur. När exempelvis energiförhållandena mellan dagens bränsle och morgondagens batterier jämnas ut kommer elflyget att vara mer konkurrenskraftigt. Detta kan gynna , då svensk elproduktion är i stort sett fri från fossila utsläpp. Den svenska flygindustrin bidrar med ca 40 000 direkta arbetstillfällen, och industrin är både direkt och indirekt kopplad till alla typer av företag i hela varukedjan oavsett storlek, bolagsform eller profession. Industrin samarbetar också med alltifrån lokala tjänsteföretag till världsomfattande multibolag. Flygindustrin är också forskningsintensiv med nära relation till bland annat rymdindustrin och andra högteknologiska områden. Även utbildningar, tillgång till adekvat arbetskraft och välrenommerade svenska bolag inom flygindustrin resulterar i att har goda förutsättningar att fortsättningsvis kunna driva en stark svensk flygindustri. Vikten av en fungerande flygverksamhet i landet och en väl fungerande flygplatsstruktur över hela landet har det talats om tidigare här från talarstolen. Oavsett om vi bor i , i eller på ska det vara enkelt och snabbt att förflytta sig. Det gäller både för den som jobbar inom industrin och när det gäller att transportera sjukvårdspersonal. Det är oerhört viktigt. Flyget är en viktig kugge i hela vår infrastruktur. Vi måste värna om vår svenska flygindustri. 6 (C): Vi har alla varit inne på den svåra situation som råder i landet och i hela världen till följd av covid-19-pandemin. Jag tror att vi alla är väldigt överens om hur hårt detta har drabbat flygbranschen i alla dess delar. Därför är det viktigt att framöver underlätta för flygsektorn att ta sig igenom den nuvarande situationen. Vi måste peka på att stora konsekvenser har drabbat flygbranschen på grund av spridningen av covid-19. Inom ramen för det angelägna arbetet med att minska transportsektorns klimatpåverkan vill vi i peka på att principen om att jaga utsläppen, inte transporterna, självklart ska gälla även flyget. Det är inte flygresan i sig som är problemet, utan det är utsläppen som den genererar. Flyget är ett av fem transportslag. Därför är det viktigt att upprätthålla och tillgängliggöra flyget för människor i hela landet. vill därför framhålla behovet av en hållbar flygsektor och vikten av att det införs effektiva styrmedel som leder till teknikutveckling och minskningar av utsläppen från luftfarten såväl internationellt som nationellt. anser att omställningstempot för ökad användning av förnybara drivmedel inom flygbranschen behöver höjas, och för detta krävs flera olika åtgärder. Det är därför viktigt att det görs riktade satsningar på forskning och utveckling av biobränsle för flyget. Vidare är det angeläget att konsumenterna har tillgång till information om vilka utsläpp olika flygresor genererar så att efterfrågan kan påverka utbudet av just flygresorna. Då klimatpåverkan från luftfarten är global är det viktigt med samverkan på internationell nivå för att finna gemensamma åtgärder som bidrar till att minska luftfartens utsläpp. Därför anser vi att måste vara pådrivande i internationella förhandlingar för att flyget ska betala för sina klimatkostnader. har tillsammans med regeringen och Liberalerna slutit en sakpolitisk överenskommelse. Vi i anser att det är mycket positivt att det i januariavtalet ingår en punkt med inriktning mot att minska flygets klimatpåverkan. Vi vill vidare peka på att det i januariavtalet finns en punkt där det ställs krav på att införa en obligatorisk inblandning av förnybart bränsle och att man ska se över möjligheten att införa miljöstyrande start- och landningsavgifter. vill också peka på att det ska finnas ekonomiska incitament för en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle och att när ett system för flygbränsleskatt finns på plats så bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Vi vill framhålla att stora avstånd gör att människor är helt beroende av flyget, och för näringslivet måste det vara lätt att ta sig till andra destinationer inom landet och sedan vidare ut i världen. Eftersom de regionala flygplatserna binder samman och skapar arbetstillfällen ökar möjligheterna till turism, och de svarar för att till exempel brandflyg och ambulansflyg fungerar i hela landet, anser vi från att det är viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. måste vi även arbeta för att Swedavias vinstdelningsmodell bör ses över i syfte att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet, eftersom de i flera fall har en svår ekonomisk situation. Detta har förvärrats med anledning av covid-19. Regeringen har tillsatt en flygplatsöversyn för att se över statens långsiktiga roll som stödgivare för icke-statliga flygplatser. Vi kan dock konstatera att denna översyn ännu inte har redovisats. vill därför understryka att det är angeläget att staten skapar långsiktiga hållbara driftsförutsättningar för att de regionala icke-statliga flygplatserna ska få det lättare. Vi vill framhålla att miljö- och klimatpåverkan från flyget måste minska för att bidra till nationella klimatmål och internationella åtaganden. måste detta ske på ett sådant sätt att tillgänglighetsmålet inte riskeras. Det sker en snabb teknikutveckling inom luftfarten där el- och hybridflyg kommer att finnas på marknaden .