prot · H80915 · 2020-09-25 00:00:00 — Det finns ingen uppdelning mellan en militär och en politisk gren. Hizbullah är en enhetlig shiamuslimsk motståndsrörelse som mördar civila och hotar att utplåna . Det borde vara en given slutsats att behandla hela den organisationen som den vedervärdiga terrororganisation den faktiskt är. Sedan Hizbullah grundades har organisationen varit inblandad i utländska terrordåd, men också i blodiga strider i och i en farlig destabilisering av hela . Trots representationen i , som utrikesministern talar om, är Hizbullah direkt knutet till diktaturen i – religiöst, politiskt och ekonomiskt. sägs det att den sköra maktbalansen i och kopplingen till gör omvärldens relation till Hizbullah till en komplicerad fråga. Utrikesministern är inne på detta. Men det är inget annat än ett villospår. Den iranska regimen har förtryckt sin egen befolkning och avrättat oskyldiga. har Islamiska republikens revolutionsgarde mördat och skövlat i svårt plågade grannländer som , och . Kring detta, , krävs det klarspråk. Det gör det också om det faktum att är världens största finansiär av internationell terrorism. Så har ayatollorna i exempelvis beväpnat Hizbullah i en omfattning som för länge sedan borde ha fått omvärlden att resa sig. En arsenal av 130 000 missiler är i detta nu riktad mot . Utveckling av egen precisionsstyrd ammunition pågår. Detta innebär att Hizbullah med hjälp kan hota hela den judiska staten. Utan att se verkligheten som den är, utan att se sambanden, riskerar vi att tvingas konstatera att katastrofen är ett faktum. Hizbullah är en terroristorganisation. styrs av en terrorregim. Delar utrikesministern den djupa oro som långt fler än känner inför detta? 23 Utrikesminister (S): Går det verkligen att tala om en militär och en politisk gren av Hizbullah? Hizbullah har ett brett stöd i stora delar av befolkningen. Man representeras i det libanesiska parlamentet och har ingått i flera regeringar. Man hade till exempel posten som hälsominister i den senaste regeringen, och man kommer med stor sannolikhet att delta i den nya regering som kommer. Hizbullahs ledare, shejk , har uttryckt att Hizbullahs väpnade och politiska kamp är två sidor av samma mynt. Han sägs också vara hjärnan bakom organisationens så kallade twin-track approach. Det innebär att man parallellt med den militära kampen ska öka sitt sociala och politiska engagemang. Den väpnade kampen mot har haft en central betydelse för Hizbullah ända sedan organisationens bildande. Det är något som vi starkt fördömer. Den huvudsakliga militära friktionsytan sedan drog sig tillbaka från är de så kallade Shebaagårdarna som annekterades av från . Huruvida det går att separera den militära grenen från det politiska arbetet är i någon mån en akademisk fråga. Vissa bedömare pekar på likheterna med debatten om och för att illustrera att rörelsen inrymmer både våldsammare och mer konstruktiva element. Tydligt är att Hizbullahs sociala verksamhet bidrar till att organisationen har fått denna popularitet bland befolkningen. Det stämmer att ett antal länder i har ett annat förhållningssätt till Hizbullah. och Kosovo meddelade sin nya ståndpunkt i samband med statsbesöket i . Inom EU har fattat ett nationellt beslut om att belägga personer med Hizbullahanknytning med inreseförbud. har också belagt organisationen med verksamhetsförbud i . Men varken eller driver frågan om en utökning av EU-listningen i . Tvärtom har man från tyskt håll uttryckligen klargjort att det rör sig om ett nationellt beslut som inte ska förhindra deras kontakter med Hizbullah i fält. När EU:s utrikesministrar talade om i samband med sammanträdet i rådet för utrikesfrågor lyftes heller inte några röster för en breddad listning av organisationen. Fokus låg i stället på att uttrycka EU:s stöd för den libanesiska befolkningen och att driva på för bildandet av en regering som skyndsamt kan ta sig an de reformer som krävs för att vända utvecklingen i landet. EU:s ansats är alltjämt att det krävs en möjlig dialog och politiska företrädare för att en fungerande regering ska kunna komma på plats och kunna ta sig an de omfattande utmaningar som landet står inför. 24 (KD): Utrikesministern har i debatten uppehållit sig kring detta med sanktioner. Det är som att tala om sanktioner mot eller sanktioner mot Islamiska staten. Det är terrororganisationer vi talar om. De ska förbjudas. Anhängarna är terrorister. De ska dömas och fängslas. Sanktioner, , är inte svaret på den internationella terrorism som i grunden hotar demokrati och det öppna samhälle som vi värnar. , , varnade Hizbullahs ledare för att kan utplånas vid ett krig mellan och . hänvisade bland annat till de avancerade vapen som Hizbullah förfogar över i . Det är ingen tvekan om att det uttalade målet för Hizbullah och andra terrororganisationer är att utplåna . Det hotet är reellt. EU, liksom medlemsländernas regeringar, borde rakryggat ställa sig på sida i kampen mot terrorismen och göra allt som går för att undanröja det existentiella hotet mot det judiska folket Att terrorklassa Hizbullah i dess helhet är ett viktigt steg i just den riktningen. För är det en självklarhet att stödja detta. Det är en del av den internationella kampen mot terrorismen. Jag hade hoppats att utrikesministern i den här diskussionen skulle ge uttryck för en liknande uppfattning. blev det inte så. Men jag vill ändå tacka för debatten. 25 Utrikesminister (S): EU och har tydliggjort att vi kommer att agera med kraft mot alla våldsyttringar. Jag har ingen annan åsikt än interpellanten om att helt fördöma de oacceptabla terroristattackerna, hot om våld och förekommande våld mot staten . Vi står upp för absolut legitima säkerhetsbehov. Det är ingen skillnad där. De sanktioner som EU har som är utformade är en signal om att det enda acceptabla för Hizbullah är att välja en annan väg och att delta i politiken på samma premisser som andra partier i utan att använda våld eller militärt våld. EU:s bedömning är att en listning av Hizbullahs politiska gren skulle riskera att tvärtom öka legitimiteten och öka det folkliga stödet bland shiamuslimer. För att främja ett mer demokratiskt, jämlikt och stabilt bör i stället fokus ligga på att främja fungerande samhällstjänster, stabil ekonomi, frihet från korruption och en väg ut ur det sekteristiska politiska systemet, som blir en hämsko för en verklig förändring i landet. Det är också de frågorna som framhävs under de folkliga protester som har blossat upp i landet . Tack, , för interpellationen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2020/21:9 om den i dödsdömde svenske medborgaren 26 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder med anledning av att Ahmadreza Djalali nu har ställts inför en iransk åklagare, om jag kommer att vidta några åtgärder med anledning av Djalalis allvarliga hälsotillstånd och den uttalade risken för insjuknande i covid-19 samt hur jag i övrigt kommer att agera i fallet Djalali. Vidare har frågat mig om jag kommer att ta något initiativ för att kontakta de länder som har erbjudit sig att ta upp ärendet med den iranska regimen. Jag vill börja med att framhålla det stora allvar med vilket jag och regeringen ser på Ahmadreza Djalalis fall. Hans situation är utan tvekan fortsatt mycket allvarlig, och våra ansträngningar för honom fortsätter med oförminskad styrka. Ahmadreza Djalali har inom sin profession, katastrofmedicin, bott och arbetat i flera länder, och jag kan konstatera att det finns ett intresse och engagemang för hans fall också i bland annat dessa länder. kräver att dödsdomen mot Ahmadreza Djalali inte verkställs, och vi har tillsammans med övriga EU protesterat mot dödsstraffet vid upprepade tillfällen. EU är en drivande aktör i arbetet för att avskaffa dödsstraffet, och har en aktiv del i detta arbete. I våra kontakter med företrädare för framhåller vi också oro över Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd, och vi understryker vikten av att han ges den vård han behöver. I enlighet med de rättigheter som följer av om konsulära förbindelser begär vi kontinuerligt – också på hög nivå – att konsulära besök ska kunna genomföras hos Ahmadreza Djalali. har dock valt att inte gå oss till mötes, och man har inte beviljat tillstånd för besök med hänvisning till att man betraktar Ahmadreza Djalali som enbart iransk medborgare. Även detta ser jag och regeringen mycket allvarligt på, och vi delar inte den bilden. I samband med utbrottet av covid-19 släpptes ett stort antal fångar i . I anslutning till att informationen om dessa frigivningar nådde oss reste vi även Ahmadreza Djalalis fall och betonade ånyo hans hälsosituation. Detta skedde dock utan att vi fick gehör. Regeringens röst är tydlig i kraven gentemot , och vi kommer inte att ge upp våra konsulära ansträngningar för Ahmadreza Djalali. nämner i sin interpellation även ett möte på i , där Ahmadreza Djalalis advokat, men inte syster, släpptes in. Jag vill upplysa om att det på grund av den svåra situation som råder med covid-19 i har fattats beslut om att minska antalet besök till ambassaden, detta för att skydda både besökare och ambassadens personal. Den som avser att besöka ambassaden informeras alltid om dessa regler på förhand. UD i står liksom tidigare i nära kontakt med Ahmadreza hustru . Ambassaden i står i kontakt med Ahmadreza Djalalis juridiska ombud och Djalalis i bosatta anhöriga. 27 (KD): Inledningsvis vill jag tacka för svaret på mina frågor om detta djupt tragiska fall. Jag delar bedömningen att situationen för Ahmadreza Djalali är djupt allvarlig. Hans hälsotillstånd har försämrats. konstaterar jag att utrikesministern inte svarar på frågorna i interpellationen, exempelvis om vilka åtgärder som har vidtagits från svensk sida med anledning av det försämrade hälsoläget och om kontakter har tagits med de länder som erbjudit sig att hjälpa till att ta upp fallet Djalali med den iranska regimen. Förhoppningsvis får vi svar på de frågorna längre fram i debatten. Det är riktigt att det finns ett stort både intresse och engagemang för Djalalis öde utanför gränser, som påpekar. Flera oberoende FN-experter, , , 135 Nobelpristagare, kollegor vid i – samtliga anser utifrån olika granskningar att Djalali är oskyldig och som en följd av detta måste friges. Det som kallas oskuldspresumtion, den centrala rättsprincip som anger att en anklagad person ska betraktas som oskyldig tills motsatsen bevisats, måste självklart vara grundläggande också i UD:s hantering av konsulära ärenden. Därför, fru talman, är det anmärkningsvärt att utrikesministern i sina offentliga uttalanden om Djalali inte ställer krav på att han ska friges. Precis som i andra sammanhang säger i svaret på min interpellation att ”kräver att dödsdomen mot Ahmadreza Djalali inte verkställs”. Men något krav på frigivande finns inte. Detta väcker förstås frågor. Det noteras bland de människorättsorganisationer och företrädare för andra länder som är engagerade i fallet. Med största sannolikhet noteras det också i – dessvärre. ställdes Ahmadreza Djalali inför en åklagare. Utrikesministern nämnde detta. I hotfulla ordalag meddelades att hans tid snart är ute och att agerandet från tyder på att ingen på allvar bryr sig om hans fall. Hånfullt konstaterades att ett verkställande av dödsstraffet visserligen skulle leda till svensk kritik men att det snart skulle blåsa över. Så, fru talman, agerar en skurkregim vars fullständiga förakt för sanning, humanitet och människovärde genomsyrar allt den gör. Jag vill fråga utrikesministern hur hon ser på den iranska regimens agerande i det här fallet. Och varför uttalar inte något offentligt krav på ett frigivande av den svenske medborgaren ? 28 Utrikesminister (S): Situationen för mänskliga rättigheter i är fortsatt allvarlig. Jag vill ta upp några aspekter på läget i och vad den anser om det. Låt mig börja med Ahmadreza Djalalis situation. Regeringens röst är mycket tydlig i kraven gentemot . Vi kräver med emfas att hans dödsdom inte ska verkställas. Detta är också något som jag personligen har tagit upp i mina kontakter med min motsvarighet, utrikesminister . Den omfattande tillämpningen av dödsstraffet i , även när det gäller minderåriga förövare, är mycket bekymmersam. hållning när det gäller dödsstraffet är väl känd. Det är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som strider mot de mänskliga rättigheterna. Vi fördömer dödsstraffets tillämpning i alla dess former. har också varit tydligt med hur allvarligt vi ser på uppgifterna om de höga dödstalen i samband med demonstrationerna i . Jag har själv tydligt fördömt det våld som demonstranterna utsattes för i samband med demonstrationerna och framhållit vikten av att mänskliga rättigheter i respekteras, inklusive yttrande‑, mötes- och föreningsfrihet. Jag uppmärksammade också en rapport som publicerade om kränkningar av mänskliga rättigheter efter demonstrationerna i . Här uttryckte jag regeringens stöd för en full utredning av rapportens uppgifter. Den kommer att fortsätta ha en uppriktig bilateral dialog med iranska företrädare i dessa frågor. Den tydliga svenska linjen framförs ibland endast direkt till och ibland, när det bedöms gynna saken, också offentligt. Jag uttryckte på sociala medier min bestörtning över avrättningen av brottaren . , , uttalade genom vår MR-ambassadör kravet att Navid Afkaris dödsdom inte skulle verkställas. Vi arbetar också aktivt inom EU och FN. Inom EU, som står enat i frågan om dödsstraffet, bidrar till gemensamma uttalanden. EU fördömde samlat avrättningen av Afkari i ett uttalande . deltar också i att uppvakta de iranska myndigheterna, ofta till stöd för enskilda dödsdömda fångar. Så har även skett i fallet Ahmadreza Djalali. Detta gemensamma agerande ger ökad tyngd. Jag vill här framhålla att vi självfallet samråder med andra länder i Djalalis fall, även om jag inte kan gå närmare in på med vilka länder detta sker. granskades återigen i FN:s universella granskningsmekanism . gav rekommendationer om avskaffande av dödsstraffet, fullt tillträde till specialrapportören för mänskliga rättigheter i och skydd av människorättsförsvarare. Inom FN är också aktivt genom EU i förhandlingar om en årlig resolution om situationen för mänskliga rättigheter i . Regeringen fortsätter oförtrutet att främja respekten för mänskliga rättigheter i , både bilateralt och i multilaterala forum, genom att använda en bred palett av olika instrument. Självfallet fortsätter våra ansträngningar för Ahmadreza Djalali med oförminskad styrka. 29 (KD): Den här debatten handlar ju om ett konsulärt ärende mellan och . Men den handlar framför allt om en tragedi för en oskyldigt dömd 49-årig svensk medborgare och hans familj – hustrun och två barn som lever i en oro för sin pappa. Utrikesministern intygar att fallet tas på största allvar, att stora ansträngningar görs och att Djalalis situation tas upp direkt med den iranska regimen när tillfälle ges. Detta välkomnas självfallet av alla som är engagerade i fallet. Men även det som inte görs, , måste kunna diskuteras, speciellt i den situation som råder. Varför ställs inte krav på en omedelbar frigivning? Varför kontaktas inte , och , de länder som enligt Djalalis advokat har erbjudit sig att hjälpa till? Varför får samma advokat beskedet från svenska ambassaden i att inget mer finns att göra i fallet Djalali, när UD här hemma säger något helt annat? De här och andra frågor behöver besvaras för att ge och hans anhöriga hopp, men också för att allmänheten ska känna förtroende för den myndighet som är ansvarig för det som görs – och för det som inte görs. Svara gärna på frågorna, ! 30 Utrikesminister (S): Våra ansträngningar för Ahmadreza Djalali fortsätter med oförminskad kraft. Vi tar kontinuerligt upp hans fall med företrädare för på hög nivå både i och . Jag har själv tagit upp fallet med min iranska motsvarighet, utrikesminister , vid upprepade tillfällen. I kontakterna kräver vi att påföljden omvandlas. Vi framhåller också Ahmadreza Djalalis oroande hälsotillstånd, och vi understryker vikten av att han får den vård som han behöver. Som vet är hållning när det gäller dödsstraff mycket känd. och EU fördömer tillämpningen av dödsstraffet i alla former. Ett intensivt arbete sker för Ahmadreza Djalali både i och vid ambassaden i . Vi står i fortsatt nära och kontinuerlig kontakt med företrädare för . I de här kontakterna framför vi med emfas och övriga EU:s syn på dödsstraffet och att Djalalis dödsstraff ska omvandlas. Genom vår ambassad i deltar vi i gemensamma EU-démarcher till det iranska rättsväsen. Vid den senaste EU-démarchen i fallet togs också den oroande informationen om Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd upp. 31 (KD): Det är bra och ska välkomnas att går i bräschen i kampen mot dödsstraffet. Det gäller i alla sammanhang och överallt, var det än sker i världen. Men tyst diplomati, undvikande svar och diskreta kontakter har sin tid och sin givna plats i hanteringen av svåra konsulära ärenden. Problemet är att i fallet Djalali är det skedet passerat. Såväl han själv som hans närmaste larmar om att situationen är akut. Tiden håller på att rinna ut, . Av det skälet måste den budskap till den iranska regimen tydliggöras och skärpas väsentligt. Normala relationer och fortsatt diplomatiskt umgänge med en diktaturregim som vägrar frige en oskyldig och svårt sjuk svensk medborgare är en omöjlighet. Fortsatt svenskt stöd till det för så viktiga internationella kärnenergiavtalet JCPOA borde likaledes vara en omöjlighet i den här situationen. Det är den typen av besked som måste förmedlas till regimen i . Jag hoppas att regeringen är villig att agera på det sättet innan det blir . 32 Utrikesminister (S): Tack, , för interpellationen i den här viktiga frågan! position när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig, och vi framför den regelbundet och offentligt i våra kontakter med . Vår syn på MR-situationen i framgår också av de offentliga rapporter som UD tar fram och som uppdateras regelbundet. De täcker inte minst frågor om diskriminering av kvinnor och flickor, respekt för yttrandefrihet och naturligtvis också tillämpningen av dödsstraffet. Jag vill försäkra att kommer att fortsätta att vara en drivande och tydlig röst för respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, rättsstatens principer och allas lika värde. Vi kommer att fortsätta att regelbundet ta upp de här frågorna med . Jag vill avslutningsvis upprepa att jag ser med stort allvar på Ahmadreza Djalalis situation, och våra ansträngningar för honom fortsätter med oförminskad styrka. kommer att fortsätta att kräva att dödsdomen mot Ahmadreza Djalali inte verkställs. Våra krav på fullt konsulärt tillträde kvarstår. Vi är oroade över Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd och fortsätter att kräva av iranska företrädare att han ska ges den vård han behöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:95 Återvätning av torvmark av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:96 Kadmiumfonden av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:97 Generella dispenser för mobilkranar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:98 Generella dispenser knutna till fordonstyp av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:99 Missbruksvården av (SD) till socialminister (S) 2020/21:100 Schablonen för timersättning inom assistansersättningen av (KD) till finansminister (S) 2020/21:101 Placering av oberoende rättigheter av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:102 Preems utbyggnad av (V) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:103 Särbehandling av sjukskrivna vid dag 180 av (M) till statsrådet (S) § 7 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Ärenden för hänvisning till utskott § 2 Svar på interpellationerna 2020/21:12 och 13 om månggiften i 1 Justitie- och migrationsminister (S) 2 (SD) 3 (SD) 4 Justitie- och migrationsminister (S) 5 (SD) 6 (SD) 7 Justitie- och migrationsminister (S) 8 (SD) 9 TREDJE VICE TALMANNEN 10 (SD) 11 Justitie- och migrationsminister (S) § 3 Svar på interpellation 2020/21:5 om skyddet av doktor 12 Utrikesminister (S) 13 (KD) 14 Utrikesminister (S) 15 (KD) 16 Utrikesminister (S) 17 (KD) 18 Utrikesminister (S) § 4 Svar på interpellation 2020/21:6 om terrorklassning av islamiströrelsen 19 Utrikesminister (S) 20 (KD) 21 Utrikesminister (S) 22 (KD) 23 Utrikesminister (S) 24 (KD) 25 Utrikesminister (S) § 5 Svar på interpellation 2020/21:9 om den i dödsdömde svenske medborgaren 26 Utrikesminister (S) 27 (KD) 28 Utrikesminister (S) 29 (KD) 30 Utrikesminister (S) 31 (KD) 32 Utrikesminister (S) § 6 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 7 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020