prot · H70973 · 2020-02-12 00:00:00 — Man ger också resebidrag för deltagande i en global mässa om att framställa livsmedel på ett mer hållbart sätt och så vidare. Jag kan inte förstå varför vill att man ska avbryta allt detta samarbete, dessutom i ett land där det finns rätt goda exempel på bra innovationer. Varför vill ni göra det, ? 84 (V) replik: Jag vill börja med att säga att jag är glad att har läst vår motion om ockupation av . Det är en bra och intressant motion. Det är synd att missade att vi faktiskt tar upp flera av de övergrepp som den palestinska myndigheten har begått mot den egna befolkningen . Jag tycker att den är tydligare i sin kritik av ockupation men också när det gäller vikten av mänskliga rättigheter i . När det gäller yrkande 25 om är det ingen ny politik från sida. Vi har länge tyckt att man inte ska premiera så länge ockuperar . Vi ser flera exempel på att man gör det. Det finns ett handelsavtal mellan och som är väldigt förmånligt, och det finns ett militärt samarbete – det är väldigt litet, men det finns där – mellan och : Man har köpt en del israeliska varor, man har haft lite militärattachéer i och sådana saker. Detta vänder vi oss emot. Vinnovasamarbetet är ett sådant exempel där vi inte tycker att en statlig myndighet ska samarbeta med . Jag har absolut inget emot myndighetens verksamhet – jag har själv varit ansvarig politiker för dess verksamhet – men jag tycker inte att den ska samarbeta med . Jag ser det som att samarbetet blir en belöning trots att landet ockuperar . Det blir väldigt dubbelt från sida. Vi vet ju att alla checkpoints och hela ockupationen gör det i princip omöjligt för det palestinska näringslivet att utvecklas. Det finns en öl som jag inte tycker är så god och som produceras i , och den har fått sluta säljas i därför att man inte kan leverera den genom . kontrollerar alla exportmöjligheter. Att från sida i det läget inte se att ekonomi behöver mindre ockupation utan i stället gå till och säga att vi ska ha mer innovationer tycker jag är att premiera politik på ett sätt som jag inte välkomnar. 85 (L) replik: Det är jättebra att också tar upp den palestinska myndighetens övergrepp i sin motion. Orsaken till att jag inte nämner det här är att jag inte har några invändningar mot att man för fram den kritiken, så att säga. Jag välkomnar snarare det. Det jag inte kan förstå är hur kan dra en direkt koppling mellan någon sorts militärt samarbete och militärattachéer och att svenska startup-företag i eller – eller i egen valkrets, för den delen – kan möta entreprenörer från andra länder för att till exempel se hur man kan utveckla förädling av produkter, få ett mer hållbart jordbruk och utveckla vetenskapen. Det är en väldigt märklig ingång i frågan om en konflikt att absolut vilja straffa det som är mest konstruktivt av allt, nämligen uppfinningar och ekonomisk utveckling. 86 (V) replik: Jag tror att man ska komma ihåg att detta inte är ett samarbete mellan olika startup-företag utan mellan två statliga innovationsmyndigheter, en i och en i . Ska man på något sätt göra situationen bättre på marken i och ska man även rikta in sig på palestinsk innovation. Man behöver hjälpa palestinierna att utveckla sin ekonomi och framför allt hitta det vi saknar , det vill säga mötet mellan israeliska startup-företag och palestinska startup-företag. Det är nämligen det ockupationen gör; den delar på människor och skapar en både fysisk och praktisk mur så att människor inte möts. Det är sådant som The Parents Circle – och andra exempel på arbete för att få israeler och palestinier att mötas som man borde stödja. Om kom med ett sådant förslag skulle jag säga ja till det, , men när man ensidigt samarbetar med belönar man deras ockupationspolitik på ett sätt som jag aldrig kommer att acceptera. 87 (KD): Låt mig inleda med att nämna tre landsmän som inte heller fick plats i regeringens utrikesdeklaration: , och . Samtliga är de fängslade i brutala diktaturer. De som hoppas att dessa personer ska försvinna i glömska hoppas förgäves – vi är många som från den här talarstolen kommer att upprepa de fängslades namn fram till den dag de återfår sin frihet. står för en värderingsbaserad utrikespolitik. När hållningslöshet och realpolitik präglar beslutsfattandet står kristdemokratin för värderingar grundade i människovärde och mänskliga rättigheter. I arbetet för fred och försoning når resultat i samverkan med andra demokratier. Genom bilateralt och multilateralt samarbete byggs trygghet i vårt land och i närområdet, som vi aktivt bidrar till internationell säkerhet. Europeiska unionen är och förblir främsta utrikespolitiska arena. är varma Europavänner och arbetar för ett effektivt EU som talar som en röst i utrikespolitiken och stärker det transatlantiska samarbetet med . Mot den bakgrunden är det centralt att ansöker om medlemskap i . Bilaterala avtal på försvarsområdet ska välkomnas, men varken , eller något annat samarbetsland ger några försvarsgarantier. Det gör endast ett fullvärdigt Natomedlemskap. Drygt efter den islamiska revolutionen styrs av en regim som förtrycker sin befolkning, avrättar fredliga demonstranter och föraktar demokratin. utgör ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet. Vi ser det i , och vi ser det i , och . Vi ser det i miljardstödet till internationell terrorism, och vi ser det i de upprepade hoten om att utplåna och det judiska folket. är inte vilket land som helst. Det är i grunden ett skoningslöst och moraliskt bankrutt system, och är lögnen regimens vedertagna verktyg. Detta blev tydligt efter nedskjutningen av det ukrainska passagerarplanet. Det var först när obestridliga bevis förelåg som de styrande såg sig tvingade att erkänna fakta. 176 människor förlorade sina liv, och 17 av dem var hemmahörande i vårt land. Ansvarig för denna förbrytelse är den iranska regimen. Ansvaret för att det som hände inte tillåts passera utan åtgärder vilar tungt på den . Utökade sanktioner är nödvändiga och måste komma på plats, så som skedde 2014 efter den ryska nedskjutningen av det malaysiska passagerarplanet . För offrens och de anhörigas skull är ansvarsutkrävande nödvändigt. Åtgärder måste vidtas mot den iranska regimen. Liksom i är utvecklingen i djupt oroande. Som ett resultat av politiskt fattade beslut stärks makt på bekostnad av människors frihet och demokratiska reformer. har religionsförföljelsen intensifierats mot kristna och mot muslimer. I är 1 miljon uigurer placerade i interneringsläger där tortyr och hjärntvätt används för att tvinga fram lojalitet med . ser vi hur den kinesiska regimens maktanspråk sträcker sig även utanför det egna landets gränser. I uttalar sig ambassadör hotfullt mot statsråd, och medierna utsätts för aggressiva påtryckningar. Försök görs också att tysta den svenska medborgaren . larmar om ökad kinesisk underrättelseverksamhet och om flyktingspionage från regimens sida. Diplomati och politiska kontakter med ska självklart hanteras ansvarsfullt, inte minst med tanke på situationen för den fängslade . Men det måste också finnas en gräns för hur , med allt sitt politiska och ekonomiska inflytande, kan tillåtas agera i vårt land. anser att denna gräns har passerats, och av det skälet måste den kinesiska ambassadören förklaras icke önskvärd i vårt land. bör regeringen mer aktivt söka stöd för Kinapolitiken hos övriga EU-länder. I utrikesdeklarationen framhålls demokratisatsningen Drive for Democracy. Ett av demokratins fundament är religionsfriheten. Av världens 2,3 miljarder kristna lever en halv miljard under omständigheter som gör att de inte fritt kan utöva sin religion. Kristna är den mest förföljda religiösa gruppen i världen. I såg vi 2014 hur förföljelsen övergick i folkmord på yazidier och på kristna befolkningsgrupper som assyrier, syrianer och kaldéer. Den väljer att inte erkänna detta som folkmord. På samma sätt väljer regeringen, trots löften från , att inte erkänna seyfo, det armeniska folkmordet . Detta, utrikesministern, är att svika de mest utsatta och kompromissa med värderingar om människovärde och humanitet – de värderingar som borde vara vägledande för svensk utrikespolitik. I detta anförande instämde och (båda KD). 88 (V) replik: reste till med organisationen . är en organisation grundad av bosättarrörelsen som inte erkänner ockupationens existens, som propagerar för att ska vara huvudstad utan palestinsk närvaro och som ser märkning av israeliska bosättarvaror som krigföring mot . har förre riksdagsledamot deltagit i en sådan resa. Vem som betalade resan vet vi inte, men på programmet stod besök på en bosättning och att träffa premiärminister . När deltagarna träffade överlämnade de en skylt med underskrifter från resans deltagare där de lovade att de aktivt skulle jobba mot beslut att kräva att produkter som produceras på ockuperade områden ska märkas tydligt för att få säljas i EU. De israeliska bosättningarna på är illegala enligt folkrätten. Det gäller specifikt den fjärde och dess förbud mot att föra över egen befolkning till ockuperad mark. Det har gått så långt att börjar ifrågasätta erkända akademiker inom folkrätt utifrån var de är födda. Jag tycker att detta är ungefär lika rimligt som att jag skulle ifrågasätta trovärdighet utifrån att han hejar på HV71. Under tid som utrikespolitisk talesperson för har det skett en radikalisering av synen på ockupation. Frågan är varför vill liera sig med dessa extrema politiska rörelser i . Är det dessa kompisar man vill ha? Vad får det för konsekvenser för politik? Stöder och den folkrättsliga analys som EU, FN, riksdag och internationella Röda Korset har om att ockuperar ? Stöder riksdags och senast analys att israeliska bosättningar är illegala? 89 (KD) replik: kan få till det. Resan till skedde tillsammans med 20–25 parlamentariker från – tror jag – nästan samtliga EU-länder, inklusive . Vi träffade den israeliska oppositionen. Vi träffade företrädare för olika organisationer inom civilsamhället. Vi träffade också företagare och en rad olika företrädare för det israeliska samhället. Jag tycker att det är viktigt att vara uppdaterad om vad som händer – inte minst inrikespolitiskt – i när det har varit en historiskt svår parlamentarisk situation. Ännu ett val väntar . Så var det med det. Självklart – och det har vi sagt – stöder en tvåstatslösning. Vi tror att det är den rimliga lösningen i den situation som råder. Men vi är inte naiva och tror inte att detta går att genomföra . Vad skulle hända om Islamiska jihad och Hamas flyttar ännu närmare och kommer ännu närmare israeliska tätbefolkade städer? Det skulle bli en massaker på det judiska folket, och detta vill vi undvika. Det är viktigt att hålla sig till folkrätten, men de värsta folkrättsbrotten som begås i begås av terrorstämplade organisationer som Hamas, Islamiska jihad och Hizbullah. Jag hör aldrig och tala om dessa folkrättsbrott – alltid är det som ska svartmålas. 90 (V) replik: Jag vill bara konstatera att inte sa att ockuperar . Han sa inte heller huruvida bosättningarna är illegala eller inte, även om han nämnde att folkrätten ska gälla. Jag är helt medveten om att det pågår folkrättsbrott på båda sidor. De raketer som Hamas, Islamiska jihad och andra skjuter från mot räknas de flesta gånger som folkrättsbrott eftersom man inte vet om man träffar civila eller militära mål. Det är väl detta – att han reste ned och såg hur det såg ut på marken – som jag tycker är det positiva med resa. Problemet när man allierar sig med denna typ av bosättarrörelser, som har gjort , är att det blir väldigt svårt att få någon trovärdighet, särskilt när man angriper oberoende akademiker. Jag är orolig för att blir språkrör i när man tycker att Trumps förslag till fredsplan är en fredsplan trots att alla vi andra ser att det är ett förslag till apartheid. 91 (KD) replik: Sluta att tala om att vi har allierat oss med bosättarrörelsen! Det där är någon vulgärpropaganda som har hittat i några vänsterblaskor – det är totalt nonsens. Återigen: Det allvarliga som sker är ju att de grova folkrättsbrotten från de terrorstämplade organisationerna sätter skräck i en hel befolkning. är världens mest utsatta land när det gäller den typen av attacker. Ser man inte att huvudorsaken till inte är den ockupation eller de bosättningar som talar om utan hotet mot – hotet att utplåna – tror jag att det är svårt att förstå det som sker. Det är ju det som hela konflikten har handlat om . 92 (L): När sammanfattade parlamentsvalet i sa de att den restriktiva lagstiftningen förhindrade verklig konkurrens och att deras slutsats är att det inte fanns någon meningsfull diskussion eller något meningsfullt val för väljarna. Detta är ett exempel på hur många val i världen går till. Den styrande regimen har strypt oppositionens möjligheter. Valet syftar till att bekräfta makten, inte till att befolkningen ska kunna rösta fram en förändring. Att rösta i fria val om vilken väg samhället ska gå är demokratins allra mest grundläggande princip. Men i en rad länder riggas val, som i . Den styrande regimen missbrukar statens resurser och skapar en total dominans, som i . Kritiska kandidater stoppas, som i eller i , eller så håller man inga val alls, som i . Men även i demokratiska stater kan val missbrukas. Valkampanjer korrumperas genom fake news och ohämmade lögner och överdrifter. Så skedde i när blev vald och i brexitkampanjen i . I flera demokratier kan politiker trixa med valkretsindelningen för att öka chansen att vinna. I försöker författningsdomstolen just nu att stänga ned fyra politiska partier för att dessa har ordet i sina partinamn. Demokrati handlar förstås om långt mycket mer än fria val. Men utan fria val finns det ingen demokrati. Dessvärre har svensk utrikespolitik ofta varit undfallande mot auktoritära stater, och på flera håll har vårt bistånd rentav förstärkt en negativ utveckling och bidragit till att korrupta regimer har kunnat klamra sig fast vid makten. är ett sådant exempel. Perioden –2020 går i bistånd dit. I har samma parti styrt oavbrutet sedan befrielsen , och partiet kontrollerar hela statsapparaten. Valen har kritiserats, oppositionen trakasseras, pamparna i regeringspartiet utgör den ekonomiska eliten och korruptionen är utbredd på högsta politiska nivå. Ändå kanaliserar hundratals miljoner svenska skattekronor till denna regim år . En liberal utrikespolitik handlar om att stärka de demokratiska fri- och rättigheterna. Vårt stöd ska gå till dem som vill bygga demokrati, inte till dem som täpper till truten på sina kritiker. Mycket är tyvärr nattsvart i världen men långtifrån allt. har vetenskapen, ekonomin, tekniken och globaliseringen tagit vår värld till nya höjder. Hundratals miljoner människor har lyfts ur fattigdom. Vi lever , lär oss mer och kan bota allt svårare sjukdomar. Detta är en följd av individuell frihet, äganderätt, frihandel och marknadsekonomi – kapitalism, om man så vill. Det är också ett resultat av omfattande investeringar i utbildning, välfärd, hälsovård och forskning. Liberalerna menar att utrikespolitik, diplomati, handel och andra relationer med andra länder måste handla om att stärka sådana positiva processer. Grunden för hela den positiva utvecklingen i världen är den liberala demokratin, den multilaterala världsordningen och respekten för rättsstaten. Men på flera håll hotas denna utveckling. är som ett litet och öppet samhälle också exponerat för påtryckningar från mindre konstruktiva stater. Länder som , och agerar destruktivt mot och i . För vår långsiktiga säkerhet är det mycket viktigt att vi fördjupar samarbetet med våra nordiska grannar och med Europeiska unionen. bör bli medlem i Nato, och vi måste skydda kritisk infrastruktur och informationsteknik mot allt från fientliga uppköp till hackerattacker. Miljön och klimatet är en ödesfråga för oss människor och för vår planet. Detta kan inte uttryckas tydligt nog. Vår utrikespolitik måste användas aktivt för att värna globala avtal om minskade utsläpp, stärka tekniköverföring och bidra till klimatomställningen. bör agera för att skapa en gemensam koldioxidskatt i Europeiska unionen och för att systemet med utsläppsrätter ska fungera bättre. Målet bör vara, även om det ligger längre fram i tiden, att skapa ett globalt pris på koldioxid, vilket vore det mest effektiva sättet att minska utsläppen av växthusgaser. Effekterna av klimatförändringarna skapar också geopolitiska spänningar. Människor tvingas flytta på sig eller fly för att vattentillgången minskar eller för att jordbruksmarken inte längre producerar som den brukade. Detta är i sig en stor risk globalt. Klimatfrågan hänger också ihop med demokratin. Mer fossilfri energi minskar vårt beroende av olja och gas, som ofta importeras från odemokratiska stater. Genom att bryta oljeberoendet tvingas också länder att ställa om till mer klimatvänlig produktion. En liberal utrikespolitik är ett resolut och principfast stöd för kvinnors rättigheter och utsatta minoriteter. Vi ser med förtvivlan och vrede på det förtryck och slaveri som kvinnor och andra utsatta grupper och individer utsätts för i många länder. Vi står bakom rätten för utsatta demokratier som , och att få leva i frihet och trygghet och att invånarna själva får välja väg för framtiden. 93 (SD) replik: Jag uppskattar verkligen anföranden i många avseenden, inte minst i dagens replikskifte med utrikesministern när han lyfter upp kurdernas situation i . Det är ganska ofta som Liberalerna kommer med bra ställningstaganden på det utrikespolitiska området. Jag är därför lite bekymrad över den januariöverenskommelse som Liberalerna har ingått med regeringen och . Liberalerna har nämligen nästan helt lämnat walkover till regeringen på det utrikespolitiska området. I endast en konkret fråga kom man överens om något utrikespolitiskt, och det gällde enprocentsmålet för biståndet. Här var man tydlig med att det skulle behållas och att inga undantag skulle accepteras. Men vart biståndet skulle gå spelade mindre roll. Visst stod det något om att demokrati är viktigt, men utöver det struntade Liberalerna i stort sett helt i utrikespolitiken – trots vetskapen att det är regeringen som äger utrikespolitiken. Anser att överenskommelsen var bra om han ser till det utrikespolitiska området? 94 (L) replik: Jag tackar för frågan och resonemangen. Liberalerna har inte riktigt samma uppfattning som några av de andra partierna i januarikonstellationen i ett antal rätt centrala frågor. Det gör att vi står en bit ifrån varandra i en del utrikespolitiska frågor. Min och flera andra liberalers slutsats är därför att vi vill ha en friare roll i utrikespolitiska frågor för att kunna göra överenskommelser också med partier utanför januarikonstellationen. Det gjorde vi till exempel med när det gällde stopp för krigsmaterielexport till . Det är mycket riktigt att utrikespolitiken i huvudsak är en kompetens för regeringen. Det är så enligt vår författning, vilket innebär att rollen som stödparti blir aningen problematisk när det gäller utrikespolitiken. Jag är ändå glad åt de delar i januariavtalet som rör utvecklingssamarbetet, till exempel biståndet, och att det ska vara större demokratifokus där. Liberalerna kommer att följa detta noga och se hur detta arbete fortskrider. Vi är också beredda att förhandla i de delar som vi har enats om i januariavtalet. Men i stora delar av utrikespolitiken kan vi göra överenskommelser också med andra partier i riksdag. 95 (SD) replik: Jag tackar för ett klargörande inlägg. Jag blir ändå en aning fundersam med tanke på att regeringen äger utrikespolitiken och att Liberalerna står långt från regeringspartierna i många utrikespolitiska frågor, inte minst avseende –. Vi har hanteringen av olika totalitära stater, där Liberalerna ligger mycket närmare oss i frågan, till exempel när det kommer till kurdernas situation i och så vidare. Regeringen skulle kunna pressas mycket mer, och jag beklagar att Liberalerna inte väckte dessa frågor. De hade kunnat tas med i avtalet, med tanke på att Socialdemokraterna gjorde stora eftergifter. Varför lades inte mer fokus på det utrikespolitiska området i överenskommelsen? 96 (L) replik: Utrikespolitiken är viktig. Det finns vissa delar eller några punkter i januariavtalet som berör utrikespolitiken. Dit hör exempelvis punkterna om enprocentsmålet och att det ska vara ett större demokratifokus och en fokusering i svenskt bistånd. Det är ganska stora områden vi talar om. Det gäller inriktningen för av vår bruttonationalinkomst, närmare 50 miljarder. Det finns också skrivningar som rör krigsmaterielexport till länder som är krigförande i till exempel . I andra frågor i utrikespolitiken kan jag se att partierna i olika frågor kan stå olika nära varandra och olika långt ifrån varandra också. Vi agerar inom ramen för januariavtalssamarbetet på de punkter vi har förhandlat fram. På de punkter vi inte har förhandlat fram är vi fria att agera. 97 (V) replik: Jag tänker prata om det som nämnde när det gäller januariavtalet och vapenexport. tog jag och , som vi har varit inne på, ett initiativ i utrikesutskottet för att stoppa vapenexporten genom ett vapenembargo på EU-nivå. Det var en hel del om och men, men till slut nådde vi enighet i utrikesutskottet. Detta ledde till att tonen skärptes från sida och till viss del även från EU:s sida. Däremot fattades själva beslutet att stoppa vapenexporten av myndigheten , med hänvisning till de uttalanden som gjorts här i men även av regeringen och EU. Det är inte bara vapenexport till som är problematisk. Om man vill uppnå det som var inne på, att bygga demokrati, måste man fundera på vår export till de länder som deltar i den saudiskledda koalitionen i . Den uppgick till . Vi har exporterat till sex länder, och kriget har pågått . Samtliga sex länder är auktoritära stater som bryter mot mänskliga rättigheter. Runt hörnet ligger också försäljningen av stridslednings- och radarsystemet Globaleye, som skulle förbättra förmåga i markant och som rör så stora belopp som . Jag tycker att det var bra att men också, tippar jag, Liberalerna drev på för punkt 70 i januariöverenskommelsen, som handlar om att stoppa exporten till den saudiskledda koalitionen. Tyvärr verkar de socialdemokratiska ministrarna inte lyssna, efter januariavtalets tillkomst har det inte hänt något. Inte ett enda initiativ har tagits för att uppfylla punkten. skrev att det är M och S som behöver diktera villkoren för svensk vapenexport, inte småpartierna. Jag undrar: Vad tycker och tänker Liberalerna om detta? 98 (L) replik: säger att ingenting har hänt . Är inte detta ganska bra, för det betyder väl att man inte har förnyat några tillstånd för export? I grund och botten delar jag uppfattning att inte ska exportera vapen till länder som är odemokratiska. Det var grunden för hela den så kallade om lagstiftningen om export av krigsmateriel. Grunden för utredningen var just att vi ska få ett regelverk som innebär mer restriktioner för export av krigsmateriel till länder som bryter mot mänskliga rättigheter. Jag förutsätter att lagstiftningen följs och att inga beslut fattas om att exportera krigsmateriel till länder som är auktoritära eller som, i det här fallet, skulle bryta mot den punkt som vi är överens om i januariavtalet. 99 (V) replik: Vi har inte fått statistiken för exporten , utan den kommer framåt våren. Det blir intressant att se vilken påverkan som punkt 70 i januariavtalet faktiskt har haft. Det som är min poäng är att regeringen därefter inte har fattat några beslut om att göra något för att stoppa vapenexporten, utan man har fastnat i att allt är bra därför att vi fick en ny lagstiftning som beslutade om 2018. Men det stämmer inte riktigt. Till exempel har ambassadören i uttryckt att punkt 70 inte gäller därför att den inte är beslutad av regeringen, att den är ett papper mellan och och att den inte har någon verkan i praktiken. Jag tycker att Liberalerna har ett val här. Jag förstår att Socialdemokraterna är sega, svårrörliga och helt hopplösa.