prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2020/21:208 Interpellation 2020/21:208 Pausad polisutbildning och organiserad kriminalitet av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 3 Anmälan om granskningsrapport Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till : RiR 2020:26 För förtroendets skull – granskning av public service § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3787 och 3788 till justitieutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2020/21:UFöU4 Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 2020/21:FöU4 Totalförsvaret 2021–2025 2020/21:AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2020/21:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2020/21:SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 2020/21:AU6 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen § 6 Svar på interpellation 2020/21:90 om det kommunala vetot 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att verka för att begränsa det kommunala självbestämmandet vid etablering av vindkraft. Det har framförts kritik mot bestämmelsen om tillstyrkan vid miljöprövning av vindkraftsanläggningar. Kritiken består bland annat i att bestämmelsen ger vindkraft en särställning i eftersom det saknas reglerade beslutskriterier och ett beslut om tillstyrkan kan ändras under processens gång. Bestämmelsens tillämpning uppfattas som rättsosäker och anges påverka handläggningstiderna negativt. Detta påverkar möjligheten och intresset för att investera i vindkraft. har efter förslag från regeringen antagit ett mål om att av elproduktionen ska vara förnybar 2040. Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå det målet. Trots vindkraftens särställning i kan man se en positiv trend vad gäller utbyggnaden, men det kommer ändå att krävas omfattande insatser för att ska kunna nå målet. Därför är det av stor vikt att miljöprövningen präglas av effektivitet och förutsägbarhet. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över bestämmelsen om tillstyrkan och lämna förslag på hur bestämmelsen kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt. I utredningen ingår även att titta på alternativa lösningar om det saknas förutsättningar för att ta bort bestämmelsen. Av kommittédirektiven framgår även att utredningen ska beskriva konsekvenserna för kommunerna, och om något av förslagen i betänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska de särskilda avvägningar som lett fram till förslagen särskilt redovisas. Syftet med utredningen är således att göra miljöprövningen av vindkraftsanläggningar mer rättssäker och förutsägbar, inte att begränsa det kommunala självbestämmandet. 2 (SD): Jag får inledningsvis tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Vid etableringen av vindkraft, som utgör miljöfarlig verksamhet i lagstiftningen, har kommunerna direkt inflytande över etableringen genom sitt kommunala veto. Vid etableringen av större tillståndspliktiga vindkraftverk finns också krav på att etableringen aktivt ska tillstyrkas av kommunen för att man ska kunna gå vidare med miljöprövningen. Detta innebär att det definitiva beslutet om stora etableringar fattas så nära medborgarna som möjligt, vilket är angeläget ur ett demokratiskt perspektiv. Statsrådet lyfter i svaret fram att vindkraften har en särställning i . Då kan man undra varför den har det. Jo, det härrör från den tid då man hade en prövning enligt både och . , 2009, ville man göra en förenkling för att undvika dessa dubbla förfaranden och prövningen enligt båda dessa lagar. Det man uttryckligen efterfrågade då var en förenkling, som landade i det kommunala veto vi har . Jag tycker att det är ett bekymmer att man inte är nöjd med den förenklingen utan vill ta det ytterligare ett steg. Det finns en hänvisning till branschen, som önskar förändra processen, och det finns fler som vill göra ytterligare inskränkningar i det kommunala självbestämmande som finns. Jag tror att man måste ha förståelse för att det här påverkar människor, engagerar människor och ger människor en stark känsla av maktlöshet. Det handlar ofta om etableringar ute på landsbygden, i glesbygd utanför tätorter. Man har kanske köpt en fastighet eller byggt något där familjen har valt att bosätta sig för att man trivs i den omgivningen med de förutsättningar som har funnits där. Sedan kommer en vindkraftsetablering. Det behöver inte handla om det; det skulle kunna handla om etablering av en gruva eller någon annan industriell verksamhet. Det gör människor oroliga. Man känner att man vill veta vem som beslutar om etableringarna, var de ska ske och så vidare. Att då börja göra ytterligare inskränkningar och på olika sätt förflytta makt från de politiker som står kommunmedborgarna närmast tror jag är väldigt olyckligt. Statsrådet redogör för de kommittédirektiv som utredningen fått, som uttryckligen säger att om man i betänkandet gör inskränkningar i det kommunala självstyret ska man redogöra för varför man föreslår detta. Det är precis det som oroar – att man avser att göra ytterligare inskränkningar i det kommunala självstyret och att det kan komma till sådana avgränsningar. Det är också det som är min ursprungliga frågeställning i interpellationen. Jag upprepar min fråga, herr ålderspresident: ministern och regeringen att verka för att ytterligare begränsa det kommunala självbestämmandet? Vad kommer att vara viktigast för regeringen när man gör bedömningen när förslaget återkommer? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Tack så mycket, , för den här interpellationen! Jag instämmer i att det är viktigt att vi har en debatt om den här frågan och att vi är klara och tydliga med vad som är bakgrunden till utredningen som regeringen har tillsatt. Precis som refererar till finns det en bakgrund där man gav just vindkraftsetablering en unik särställning i . Till skillnad från andra energislag, andra verksamheter – nämnde gruvor – och precis allt annat finns det här en bestämmelse att kommunen utan att behöva ange några motiv kan lägga in ett veto. Det finns heller ingen bortre tidsgräns för när kommunen kan göra detta, så man kan ändra sig på ett väldigt sent stadium. Det här har påpekats sedan förändringen gjordes, för tidigare skulle vindkraftsparker och vindkraft över huvud taget prövas enligt . Anledningen till att man ändrade – detta var under en annan regering – var att man inte ville att prövning skulle ske enligt både och . Därför avskaffades kravet på bygglov och detaljplan vid vindkraftsetableringar, som tillståndsprövas enligt . Ett beslut om bygglov eller detaljplan föregås av en bestämd process med krav på motivering och uppställda beslutskriterier. Ett beslut om tillstyrkan, däremot, måste inte motiveras, och tidsgräns saknas, som sagt. Detta har fått mycket kritik, från länsstyrelser, domstolar, myndigheter, vissa kommuner och verksamhetsutövare. Sammanfattningsvis går denna kritik ut på att bestämmelsen anses vara ett hinder i prövningsprocessen, ge stor rättsosäkerhet och vara ineffektiv. Detta är väldigt allvarlig kritik som regeringen behöver lyssna på. och föreslog att man skulle ta bort bestämmelsen om tillstyrkan, inte för att begränsa kommunernas självbestämmande utan för att göra processen likvärdig med vad som gäller för andra etableringar. Det är inte bara vindkraft som påverkar kommuninvånare, grannar och liknande, utan det gäller alla verksamheter. Men det är också viktigt att alla verksamheter behandlas likvärdigt. Det demokratiska inflytandet sker naturligtvis på valdagen och i dialog med de företrädare som sitter i kommunen, även i alla andra ärenden. Det är inte bara vindkraften som kan väcka debatt lokalt. Denna utredning ska se till så att vi kan underlätta för vindkraftsetableringar men säkra och tillgodose det kommunala inflytandet. Vad utredaren kommer fram till återstår att se. 4 (SD): Jag tycker att statsrådet undviker att svara på vad som kommer att väga tyngst när man kommer att göra avvägningar mellan de förslag som finns i detta betänkande. Är det kommunala självbestämmandet det som kommer att väga tyngst och som man kommer att luta sig mot, eller är det att förenkla vindkraftsetableringarna och se till att man gör ytterligare inskränkningar i det kommunala självbestämmandet? Här lyfter man upp dem som vill, men Kommuner och Regioner, till exempel, är emot att ytterligare inskränkningar görs eller att det kommunala vetot tas bort. Skillnaden blir att övrig industri som vill etablera sig faller inom planmonopolet och det krävs en detaljplan, vilket innebär en betydligt mer omfattande process och involverar människor på ett mer strukturerat och systematiskt sätt än vad som krävs för vindkraften tack vare den här särställningen i . Det skulle åtminstone för kunna vara en tänkbar återgång: att ta det genom och ge möjlighet till prövning . En annan del av en sådan här demokratisk process är ju det faktum att vi har val , där majoritetsförhållanden kan förändras. tycker att det är rimligt att det, om en majoritet skiftar efter ett val och det finns en pågående process, ska finnas möjlighet för den folkvalda församlingen att ompröva de beslut där utgången inte har hunnit vinna laga kraft eller att dra tillbaka ett pågående arbete med en detaljplan. Detta sker i väldigt många andra fall när det gäller etablering av industriverksamhet eller var man ska bygga bostadsområden eller skolor – att det blir ändringar utifrån vad medborgarna har tyckt. Vindkraften ska inte ha en särställning såtillvida att den inte ska behöva lyda under samma förutsättningar som annan verksamhet. Statsrådet får gärna återkomma till detta. Tycker man över huvud taget att det ska kunna omprövas eller inte? Det är ju inte rena vilda västern. I prövningar av mark- och miljödomstol har exempelvis redan konstaterats att man inte kan återta en tillstyrkan efter det att man har meddelat dom. Detta har redan prövats och är fullt rimligt. Men det borde vara väldigt centralt i en demokrati att det ska finnas möjlighet att ändra beslutet och tillstyrkan under processens gång, till exempel efter ett val när folket har sagt sitt. Jag skulle gärna se att statsrådet svarade på vilken uppfattning hon har. Ska man kunna ändra det beslut man har tagit efter ett val, exempelvis, när majoriteten har skiftat, eller ska man inte kunna göra det? Och vad kommer att väga tyngst för regeringen? Kommer det att vara det kommunala självbestämmandet, eller kommer de här förenklingarna att vara viktigare? 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill gärna redogöra för vad utredningen har fått för direktiv. Direktiven är bland annat att kartlägga och analysera de invändningar som framförts från framför allt kommunerna men även från andra aktörer, att föreslå hur de problem som identifierats skulle kunna lösas, att föreslå hur bestämmelsen om tillstyrkan kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt, att analysera de alternativa förslag som lämnats och att, om det saknas förutsättningar, föreslå någon eller några alternativa lösningar med anledning av den kritik som framförts mot tillämpningen av 16 kap. 4 § , det vill säga det kommunala vetot, däribland möjligheten att låta vindkraft prövas även enligt , vilket gäller för många andra miljöfarliga verksamheter enligt . Mitt svar till är att vindkraftsetablering inte, enligt min uppfattning, ska ha någon absolut särställning och omfattas av särreglering enligt . Det är också detta vi har bett utredaren att föreslå – hur man ska kunna tillgodose det kommunala självstyret på annat sätt. Så som det är nu råder faktiskt mycket stor osäkerhet för stora etableringar. Jag tror att även instämmer i att om man en gång har fått klartecken för en stor investering, vindkraft eller något annat, blir det väldigt rättsosäkert om det beslutet kan ändras i ett senare skede utan att det ens behöver motiveras med några kriterier. Det handlar alltså om att se till att vi har en rättssäker process även för dem som vill investera i vindkraft. Detta gäller ända ned till två enskilda vindkraftverk med en höjd . Då har man ett kommunalt veto, och det innebär förstås väldigt stor osäkerhet för den som vill investera i vindkraft. Jag vill egentligen inte ställa kommunalt självbestämmande mot en rimlig rättssäkerhet för verksamhetsutövare som investerar mångmiljonbelopp. Men samma förutsättningar måste gälla för vindkraften som för andra stora industriella investeringar och andra energislag. Det är just detta som den här utredningen ska titta på. 6 (SD): Jag får avslutningsvis tacka statsrådet för debatten. Jag vill ändå säga att om man, som statsrådet uttrycker det, har fått klartecken och dom meddelats finns inte möjligheten för kommunen att dra tillbaka den aktiva tillstyrkan som krävs enligt . Det handlar alltså inte riktigt om vilda västern i sak. Det kan även handla om att en detaljplan ändras eller att beslutsprocesser till exempel efter ett val får en annan utgång än man har tänkt sig. Det påminner alltså mer om de processer som gäller vid hantering enligt . Men en återgång till de förutsättningarna skulle absolut innebära att man vidmakthåller det kommunala självbestämmandet och det planmonopol som finns och leda till att man hanterar vindkraft som andra etableringar. Just dessa konflikter kan nämligen uppstå kring andra framtida markanvändningsintressen eller människors möjligheter att vara med och påverka dessa processer. Det är viktigt att ta detta på allvar som en viktig del av våra demokratiska processer. Från sida är det viktigt att framhålla att det är angeläget att värna det kommunala självbestämmandet och att det är på lägsta nivå, hos de lokala politikerna, som beslutet ska ligga eftersom de är bäst lämpade att fatta beslut i frågan. Därför kommer vi att vända oss starkt mot eventuella ytterligare inskränkningar i det kommunala självstyret, om det skulle landa i det. För oss är det självklart vad vi kommer att prioritera i de lägena. Vi kommer därmed inte att bidra till att minska det demokratiska inflytandet. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Först och främst kan jag med glädje konstatera att det sker en väldigt snabb utbyggnad av vindkraften i . Det är något som gör att vi i exporterar stora mängder ren, grön energi till våra grannländer och till kontinenten. Det är en väldigt positiv utveckling. Vi ser också att vindkraften kan producera el till mycket konkurrenskraftiga priser, vilket gör att till exempel kärnkraftsbolagen inte längre ser förutsättningar för att investera i ny kärnkraft i . Det ser vi som väldigt positivt. När det gäller det här uppdraget och frågan om det kommunala vetot framgår det att utredaren ska föra dialog med kommuner, myndigheter med flera kring dessa frågor. Utredaren har även i uppgift att föreslå hur de problem som identifieras ska kunna lösas. Först om det finns förutsättningar ska utredaren föreslå hur bestämmelsen om kommunalt tillstånd kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt. Om det saknas förutsättningar för att ta bort bestämmelsen ska utredaren titta på alternativa förslag. Här finns alltså en klar och tydlig inriktning från regeringens sida. Detta ska lösas på ett bra sätt. Det ska finnas rättssäkerhet för dem som investerar mångmiljonbelopp i vindkraftsparker, men det kommunala självstyret ska självklart fortsätta att gälla med samma villkor som för alla andra. I en rättsprocess kan ju kommunen ändra sig under processens gång, även i en högre instans. Regeringen vill med denna utredning underlätta omställningen och säkerställa att prövningssystem är rättssäkert och effektivt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:106 om flyttning av båtar och skrotbåtar 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att återkomma till med ett färdigt lagförslag om en ny lag om flyttning av båtar i vissa fall. Och om ja, när. Vidare har han frågat om det är rimligt att förslaget om ny lag om flyttning av båtar i vissa fall har beretts utan att ett färdigt förslag har lagt på bord. Låt mig vara tydlig: Det är ägaren som ska ta hand om ett vrak eller se till att en uttjänt båt inte överges. Jag är dock väl medveten om det problem som framför allt skrotbåtar utgör, och därför har vi arbetat med ett lagförslag som ska göra det lättare att kunna flytta på skrotbåtar. Att överge båtar i naturen eller på annan plats är, som sagt, ansvarslöst. De situationer som kan föranleda ett behov av att flytta båtar, inklusive skrotbåtar, är olika, men den främsta anledningen torde vara att de skräpar ned och kan utgöra en fara för miljön. Det handlar främst om mindre fartyg, från rena fritidsbåtar upp till skutor och pråmar. I det uppdrag som regeringen gav till lämnar verket förslag på hur problemen med nedskräpande och uttjänta båtar skulle kunna begränsas. Ett av förslagen handlar om möjligheten för en kommun att ta hand om nedskräpande och uttjänta båtar. För att lättare kunna spåra en ägare föreslog även att ett register för fritidsbåtar införs. Bland förslagen i har vi prioriterat flytt av nedskräpande och uttjänta fritidsbåtar. Som riktigt påpekar finns en remitterad promemoria från om båtar och skrotbåtar med förslag på hur frågan om bland annat skrotbåtar kan hanteras. När det gäller frågan om skrotbåtar och omhändertagande av dessa har det tagit än vi önskar att komma fram med ett förslag till lagstiftning. Som jag nämnde i riksdagsfrågan kan jag inte ge någon närmare tidpunkt för när ett färdigt förslag kan lämnas till . Detta är ett område med bristande reglering, varför kommande reglering måste vara noggrant utredd. 9 (M): Tack, miljöministern, för svaret, även om det är ett svar som är djupt otillfredsställande! Låt mig ge en liten bakgrund till min interpellation och kanske en liten tidslinje. fick Statskontoret i uppdrag att utreda vem som ska ha rätt eller skyldighet att omhänderta, sanera eller flytta ägarlösa båtar. Detta uppdrag redovisade Statskontoret året efter, och man presenterade då ett antal förslag för att åtgärda de problem som vrak och ägarlösa båtar kan utgöra. Året därefter, alltså 2009, fick i uppdrag att föreslå ett system för omhändertagande av uttjänta båtar, liksom att titta på ett system för att hantera övergivna, nedskräpande fritidsbåtar. kom med sin redovisning 2011, där man bland annat föreslog att kommunerna skulle ges möjlighet att omhänderta fartygsvrak, och det var detta förslag som regeringen sedan gick vidare med och remitterade i en promemoria om flyttning av båtar och skrotbåtar. I den promemorian hade regeringen ett förslag som jag i grunden tycker är bra, nämligen att man skulle få lov att flytta båtar i vissa fall: om en båt är problematisk ur miljösynpunkt eller ur säkerhetssynpunkt, om den är nedskräpande eller om den har blivit dumpad eller kvarlämnad på någon annans mark och markägaren vill att kommunen ska hjälpa till att forsla bort vraket eller den övergivna båten. Förslaget remitterades alltså 2012. Sedan har det strandat på regeringens bord, på . Jag kan förstå att vi har större och viktigare miljöproblem och frågor att ta tag i, men detta är trots allt ett problem ur miljösynpunkt och mot bakgrund att vi vill ha en attraktiv skärgård och attraktiva sjöar och hav som inbjuder till friluftsliv och som gynnar turism och besöksnäringen och såklart de lokalboende. Det här förslaget har, som jag uppfattar det, ett gott stöd, men ändå händer ingenting. Den tidigare miljöministern fick en fråga om detta 2006 – förlåt, det ska naturligtvis vara 2016; tack och lov har inte suttit i regeringen så länge! – och då blev svaret att frågan bereds i . står vi här , snart 2021, och regeringens svar är alltjämt att frågan bereds i . Det var mot den bakgrunden som jag skrattade till när ministern i sitt svar sa: ”Bland förslagen i har vi prioriterat flytt av nedskräpande och uttjänta fritidsbåtar.” Man säger alltså att man har prioriterat detta, men det remitterades ju 2012, och har inget hänt. Det finns ingen information om vilka konkreta beredningsåtgärder som har vidtagits. Jag har ställt en skriftlig fråga om när förslaget kommer. Då fick jag ett icke-svar om att ärendet bereds. Jag förstår om ministern nu uppfattar mig som tjatig, men det är mot bakgrund av att detta har tagit extremt . Varför händer ingenting? säger miljöministern återigen att frågan bereds i . Då vill jag såklart veta: Vad är det för beredningsåtgärder som vidtas? Vad är det för problem som har uppdagats? Vad är det för farhågor regeringen har? Vill man ta ett större grepp om frågan och göra en större lagstiftningsförändring, eller varför har frågan återigen strandat på ? 10 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågorna och för intresset! Jag delar verkligen bilden att detta är ett problem som vi behöver göra någonting åt. Det finns uppenbara luckor i regleringen. Vi har uppemot 1 miljon fritidsbåtar i landet. Det finns inte riktiga uppgifter om det. Eftersom vi inte har ett båtregister vet vi inte riktigt hur många som finns. Men det är en uppskattning. När det gäller denna fråga delar vi en problembild. Jag hoppas verkligen att vi förutsättningslöst kan hitta lösningar på det problemet och gå fram med dem. Regeringens prioritering är att vi ska ta tag i havsmiljön i stort. Därför har Miljömålsberedningen fått ett uppdrag att titta på hur vi ska uppnå miljökvalitetsmålen för hav, sjöar och vattendrag. Jag ser mycket fram emot de förslag som kommer att komma från Miljömålsberedningen i den processen. Vad har då regeringen gjort? Jag kan konstatera att den tidslinje som redogör för i stora delar är sann och att tog fram en promemoria om flyttning av båtar och skrotbåtar 2012. Det var alltså under alliansregeringen. Man inledde ett lagrådsremissarbete 2012, men det avslutades aldrig. Vad har då skett sedan den här regeringen tillträdde? Ja, bland annat – jag kan medge att det inte framgick i det skriftliga svar som jag gav till ledamoten tidigare – har vi haft ett svenskt tillträde till Nairobikonventionen om avlägsnande av vrak, den så kallade vrakkonventionen. godkände regeringens proposition om svenskt tillträde till konventionen , och behövlig lagstiftning trädde i kraft . Anledningen till att vi och departementet pausade arbetet med en lag om att flytta båtar och skrotbåtar var att vi inte ville orsaka en konflikt mellan de båda lagstiftningsarbetena. Vårt förslag om flytt av båtar och skrotbåtar får inte vara i strid med internationella förpliktelser enligt vrakkonventionen. när tillträdet är klart har vi återigen börjat bereda förslaget, och vi tar hänsyn till vrakkonventionens regelverk. För att vrakkonventionen ska vara tillämplig måste konsekvensen vara att den övergivna båten eller det övergivna vraket kan förväntas leda till betydande skada på den miljön. Detta är någonting som vi analyserar vidare. Vad innebär exempelvis betydande skada? Har vi tagit någon som helst hänsyn till Statskontorets rapport ? Statskontoret fokuserade på ägarlösa båtar och nedskräpning av båtar men också, i den andra delen, på sanering av vrak. Här har regeringen verkligen tagit krafttag. får Havs- och vattenmyndigheten för undersökning och bärgning av olja och spökgarn från fartygsvrak, från anslag för förorenade områden. Vi har kartlagt de miljöfarliga vraken i svenska vatten och genomför nu oljebärgningsoperationer. Det är mycket kostsamt, men det är ett arbete som regeringen har inlett. I övrigt ser jag fram emot att fortsätta arbetet med denna fråga. 11 (M):