prot · H80911 · 2020-09-21 00:00:00 — Liberalerna var en gång ett socialliberalt parti som vurmade för bildning. verkar de vara ett nyliberalt parti som vurmar för skolbolagens ägare. Liberalernas skolpolitik har byggt ett skolsystem som inget annat land i världen vill ha. Det systemet har fått stora konsekvenser för hela samhällsutvecklingen. Segregerade skolor, betygsinflation, selektering av elever, extremister som skolägare, skattepengar som används till att göda skolbolagens ägare och direktörer, skolor som ses som affärshemligheter där vi numera bara får reda på vilka adresser de finns på, skattepengar som används till att bygga skolor i diktaturer – det finns en hel del att förfasas över i detta skolsystem. Det gör också Liberalerna själva . Till exempel har Liberalerna varit upprörda, med rätta, över att extremister får bedriva skolverksamhet och få betalt för det av skattebetalarna, trots att det är en effekt av det skolsystem de själva har byggt upp. Däremot hör jag aldrig någon liberal förfasa sig över alla pengar som plockas ut ur skolan som skulle ha gått till elevernas undervisning eller till lärarnas löner. Jag tänkte höra hur ser på detta. ska man lägga in mer pengar till skolan. Då är det stor risk att en del av de pengarna kommer att gå till schejker i , eftersom de är delägare i Engelska Skolan, till skolbyggen i eller , som Kunskapsskolan håller på med, eller till nya skolor i , som Engelska Skolan håller på med. Hur ser på det här? Är det ett problem, eller är det så här det ska vara? 61 (L) replik: tycker verkligen inte om Engelska Skolan. Väldigt många elever och föräldrar tycker väldigt mycket om Engelska Skolan. Den betyder för många att komma till en skola där det är ordning och reda. Den betyder för många att komma till en skola där man fokuserar på att lära sig saker och ting. Den betyder för många elever och föräldrar att man känner en trygghet i skolmiljön eftersom det finns tydliga regler som alla förhåller sig till. tog jag Engelska Skolan som exempel. Det finns många andra friskolor som är lika populära och som uppfyller precis samma kriterier som Engelska Skolan, så låt oss inte göra detta till en debatt om en enskild friskolekoncern. Jag tror att det är bra att människor själva, föräldrar och elever gemensamt, kan välja vilken skola de ska gå i. Jag tror att det är dåligt att man bara har ett alternativ. Jag tror att det är dåligt när den lokala byskolan ska läggas ned och föräldrarna inte kan starta ett kooperativ eller en verksamhet som ersätter den. Jag tror att man ska använda sig av den kraft som finns i att människor får välja sin skola själva. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Betyder då det att skattebetalarnas pengar ska gå till skolor som lär ut motsatsen till evolutionsteorin? Betyder det att religiös extremism och skolor som uppmuntrar till det ska få skattepengar? Betyder det att man inte ska ha insyn och inte kunna ha tillgång till statistik som finns på friskolor eller offentliga skolor? Jag förstår att detta är svårt för , men allting i samhället är inte svart eller vitt. Det finns inte en ond företagare här och en snäll vänsterpartist som ger pengar där. Det finns en gråskala någonstans mittemellan. Jag tror att vi ska värna om det system vi har, där barn och föräldrar får välja skola själva. Men vi ska se till att styra upp de avarter som finns och som innebär att till exempel religiös extremism kan frodas. 62 (V) replik: Visst kan elever och föräldrar välja skola, men det kan de ju göra även utan att ägarna ska behöva berika sig i den utsträckning de nu gör – eller hur? Det kan ändå inte vara själva vinsten som ska vara syftet med skolverksamheten. Jag märker att inte svarar på min fråga. Är det rimligt att vi betalar skattepengar till schejker i som är delägare i de privatiserade skolorna, eller att våra skattepengar går till att bygga skolor i diktaturer som eller andra länder i ? Jag kan inte tycka det. Jag tycker att skattepengar vi betalar till barns undervisning här i också ska gå till barns undervisning här i . Det kan inte vara rimligt på någon enda punkt att det inte är så. 63 (L) replik: tror jag att och jag lever på två helt olika planeter. När man skjuter till pengar till skolan i min värld betyder det att skolan kan betala ut löner till lärarna, utveckla verksamheten och se till att fler människor kan söka till de här väldigt populära och attraktiva friskolorna som många barn och elever vill söka till. Det betyder att svensk skola blir bättre. Det är svårt att hävda att till exempel Engelska Skolan på ett systematiskt sätt har bidragit till att försämra skolresultaten i den svenska skolan. Jag tror att de flesta människor uppfattar att det är precis tvärtom. Det är ordning och reda, det är fokus på att man lär sig saker i skolan och det är trygga miljöer för barnen att växa upp och gå i skolan i. Det är någonting som efterfrågas och är bra. Betyder det att det är religiös extremism vi ska uppmuntra? 64 (KD) replik: Jag tror att det har framgått även för att jag och har en del synpunkter på den här budgeten och dess förmåga att klara de stora utmaningar står inför, inte minst när det gäller jobben, att bryta arbetslösheten, att klara vårdskulden, att klara de stora utmaningarna och problemen inom äldreomsorgen för personal och brukare och att bekämpa kriminaliteten. Jag tycker att det är värt att notera att rättsväsendets myndigheter inte får det de vill ha och anser sig behöva för att klara att bekämpa brott i det här läget. Man anser sig ha 105 miljarder till sitt förfogande men klarar inte att ge de tiotal miljoner det handlar om till åklagarna för att de ska kunna fortsätta att expandera och få en bättre situation och inte, som , riskera att behöva säga upp åklagare. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Budgeten är en sak. Men det finns också en annan dimension i detta, och det är att budgetsamarbetet möjliggör det nuvarande ledarskapet i . Jag har noterat att både och inte minst har ifrågasatt och regeringens förmåga att leda i den här krisen. Man skulle nästan kunna säga att ledarskapet har dömts ut. Det spelar ju roll vem som sitter vid styrspakarna. Det spelar roll vem som ska genomföra budgetpolitiken, vem som ska ta fram planen för att vårdpengarna verkligen ska få effekt, vem som ska motverka kriminaliteten och vem som ska se till att reformerna kommer på plats så att arbetslösheten inte biter sig fast. Med tanke på uttalandena är min fråga till : Hur kommer fram till slutsatsen att det är den här regeringen som är den bästa att leda ut ur krisen? 65 (L) replik: Fru talman och ! Jag tror att många människor i det läge som och världen nu befinner sig i förväntar sig att vi tar ansvar. , när coronautbrottet kom till och därmed också till , tror jag att det sämsta som kunnat hända hade varit att i det läget utlyste ett nyval. Det allra bästa i det läget var att ta ansvar, och det har vi gjort gemensamt, åtta partier i , för att se till att hantera coronakrisen. I det här läget är det viktigt att se till vad som är bäst för och att ta ansvar för . För vår del handlar det om att försöka få igenom så mycket vi bara kan av vår politik i budgetsamarbetet och att ta ansvar för i en mycket tuff och svår tid. 66 (KD) replik: Jag har stor respekt för arbete och de saker som ni har lyckats föra in i budgetpropositionen och som är bra när det gäller till exempel investeringar för företag. Men jag noterar också att arbetslinjen kraftigt försvagas med den här budgetpropositionen, och det tycker jag är allvarligt. Det här förtjänar väl också att diskuteras, för det är inte jag som har dömt ut och regeringens ledarskap under coronakrisen, utan det är Liberalernas partiledare. Man kan säga att det vore dåligt för , vi måste ta ansvar här och . Men hur långt sträcker sig den argumentationslinjen? Om man inte tror på ett ledarskap och inte tror att det ledarskapet är bäst skickat för att lösa stora och viktiga samhällsproblem i , varför håller man då det ledarskapet under armarna? Jag har respekt för ett sådant resonemang mitt under en krissituation, men krisen, med en sådan dramatik som vi hade , varar ju inte för evigt. 67 (L) replik: Fru talman och ! Jag uppfattar att många partier – , med flera – har kritiserat en del av regeringens krispolitik till exempel rörande bristen när det gäller att snabbt syssla med smittspårning och snabbt vidta ett antal åtgärder som nog hade varit ännu bättre för hanteringen av coronakrisen. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Rätten att rikta sådan kritik mot sin regering har alla partier i riksdag, och det är det många partier som har använt sig av. Men att vi utifrån det, att vi har framfört den kritiken, mitt under brinnande kris skulle agera så att det blir ett nyval i uppfattar jag inte som ansvarsfullt. I det här läget är det viktigt att så många partier i riksdag som möjligt – vi åtta partier har samarbetat gott , och jag är säker på att vi kommer att samarbeta gott – tar ansvar och gör det som är bäst för . Det måste vara ledstjärnan för politiken. 68 (MP): slog vi fast det som borde vara en självklarhet: Den återstart av , och världen som kommer efter coronakrisen ska vara grön. presenterade en rad förslag på gröna injektioner för svensk ekonomi. En majoritet av de förslagen återfinns i den budget som läggs på bord. Vi vet vad som behöver göras, och det finns ingen bättre tid att göra det än . Vi får aldrig någonsin låta någon lura i oss att en handlingskraftig miljö- och klimatpolitik är en självklarhet. Det har det aldrig varit. Trots smältande isar och brinnande skogar är det inte det nu heller. Sist partierna på högerkanten drev igenom en budget i riksdag var det en miljöslakt som stod på agendan. Vid varje förhandlingsbord krävs det politiker som prioriterar planeten. Det har alltid gjort, och det gör vi den här gången också. Vi ökar takten i klimatarbetet och ställer om industrin genom ett förstärkt klimat- och industrikliv och gröna kreditgarantier. Reduktionsplikten och bonus–malus förstärks kraftigt som vi investerar i laddinfrastruktur och cykel- och kollektivtrafik. Vi satsar på naturen och naturnära jobb. Det handlar om sådant som att anlägga våtmarker, underhålla vandringsleder och sanera förorenade områden. Omställningen sker här och , och det är vi som leder den genom att vi gör stora investeringar i svenska företag och jobb. I är vi duktiga på innovationer inom miljöområdet. Men vi är inte lika bra på att se till att dessa idéer når en global marknad. kommer staten att gå in och garantera lån för klimatinvesteringar för 50 miljarder så att svenska företag vågar satsa stort på grön teknik. Under tidigare ekonomiska kriser har hållbarhetsarbetet avstannat, och länder i vår närhet har sugit åt sig investeringar och arbetstillfällen. Det ska vi inte låta hända . Vår uppgift är att gjuta mod och framtidstro i svenska företag så att de vågar satsa framåt även när läget är osäkert. Precis lika viktigt som det är att göra rätt är det att sluta göra fel. kastar vi två riktigt dåliga fossila subventioner i papperskorgen: Ett system för förmånsbilar som gynnar bilkörande höginkomsttagare i storstäderna och en skattenedsättning för uppvärmning med olja har ingen plats i ett hållbart samhälle. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Dessa skattehöjningar möjliggör en grön skatteåterbäring. Såväl den som arbetar som den som har inkomster från våra trygghetssystem får del av den. I den gröna omställningen ska ingen halka efter. Jag tror på ett som håller ihop. Från att ha varit ett av världens mest jämlika länder har de ekonomiska klyftorna i vuxit . I ett av världens rikaste länder ska inget barn växa upp i fattigdom eller utanförskap. höjer vi underhållsstödet för ensamstående föräldrar och gör en rad satsningar för ökad trygghet i utsatta områden. En grupp som kommer att bära med sig minnet av coronan genom hela livet är de ungdomar som tog studenten . Vi vet från tidigare kriser att ungdomar kan drabbas hårt. I ett läge när arbetsmarknaden är svag måste utbildningssystemet vara starkt. Därför gör vi stora satsningar hela vägen från förskola till yrkeshögskola och högskola. Precis som i andra ekonomiska kriser var det människor med osäkra anställningar och små ekonomiska resurser som drabbades hårdast under vårens dramatiska nedgång i ekonomin. Offentliga investeringar är det mest effektiva sättet att mota nedgången i ekonomin. stärker vi välfärden i hela landet, håller fast i de höjda nivåerna i a-kassan och förbättrar arbetsvillkoren för alla hjältar inom vård och omsorg. är det att höja blicken och skapa framtidstro för . 69 (M) replik: Det var stora och vackra ord från ! Det var det också när jag lyssnade på hennes kollega vice statsminister i partiledardebatten. Hon menade att har en demokratikris där domstolars självständighet kringskärs och domstolars självständighet är hotad. Det var också stora ord. Jag spetsade öronen lite extra eftersom det var den , där ju ingår, som beslutade sig för att ta över den rättsliga prövningen vad gäller Preems utbyggnad i . Man tog över den från Mark- och . Jag är fullt medveten om att det finns en möjlighet för en regering att ta över ett ärende, men då ska det göras , i ett tidigt skede. Vi moderater har bett att granska den här frågan, och det finns, vad vi vet, inget annat tillfälle då just detta har skett. sker alltså, fru talman, en politisk överprövning av ett domstolsbeslut. Det här handlar om ett företag som tänker göra en stor investering på 15 miljarder, och allting är lagt på is därför att regeringen överprövar ett domstolsbeslut. Mina frågor till är ganska enkla: På vilket sätt bidrar i det här specifika fallet till att slå vakt om svenska domstolars självständighet? Är det bara utländska domstolars självständighet som bryr sig om? 70 (MP) replik: Jag noterar att tyckte att en replik om ekonomisk politik var långsökt i den här debatten, men en enskild prövning av ett företags tillstånd ligger tydligen nära debatten om budgeten som vi lämnar. Jag måste säga att jag verkligen inte på något sätt håller med om det, men självklart har jag inget emot att svara på frågor om den här rättsliga prövningen. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Precis som säger finns det möjlighet för regeringen att överta prövningar av olika tillståndsprocesser. Det har gjorts. Historiskt har det dock handlat om att regeringen har övervägt att göra det till företagens fördel. Man har vägt de ekonomiska argumenten mot miljörätten. Det som har hänt, och som jag uppenbarligen behöver upplysa om, är att riksdag har antagit en klimatlag. I beslut står det tydligt att tillståndslagarna i behöver ses över. Den översynen pågår i en statlig utredning. Under den tiden är det ett inte helt klart rättsligt läge. Är det principerna i klimatlagen som gäller, eller är det den princip som står i ? Hur ska man värdera koldioxidutsläppen? Det ska prövas av regeringen. Jag kommer inte att stå här i talarstolen och föregå den beredningen. Det arbetet är omfattande men görs med stor intensitet i regeringen. 71 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att det är budgetdebatt vi har just . 72 (M) replik: Men jag hörde faktiskt inte säga särskilt mycket om sin egen budget. Hon talade mer i generella termer, och det var ganska många stora ord. Det här är en viktig fråga. Det handlar om en miljardinvestering för ett svenskt företag, och den ligger just nu helt på is. hänvisar till den nya klimatlagen, men att den skulle kunna användas på det sätt som hävdar är inte korrekt. Det är bara som gör den tolkningen. gör regeringen, pådriven av , en helt omöjlig manöver. Man kringgår domstolarnas självständighet i . Det är en viktig fråga. Det är en viktig fråga för tillväxten. Det är en viktig fråga för rättssäkerheten. Det som händer är nämligen att man drar frågan i långbänk. Det är ett övertramp mot rättssäkerheten, fru talman. Det kan drabba andra företag i som vill växa. 73 (MP) replik: Ingen skulle bli gladare än jag om vi kunde skapa tydlighet om vad som gäller för stora investeringar som ökar utsläppen i . Jag håller helt med om att vi behöver ökad tydlighet i den frågan. Det var ett av syftena med klimatlagen, som har antagit. Det behöver bli tydligare att de mål som antas gäller, att de åtaganden som gör internationellt, mot andra länder, gäller och att de får konsekvenser för bland annat myndigheters och domstolars arbete. Jag håller med om det. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Det är en av anledningarna till att hela tillståndsarbetet i ses över som en del av implementeringen av den klimatlag som riksdag har antagit. 74 (V) replik: Först och främst vill jag säga till : Jag hoppas att du får en väldigt fin föräldraledighet med din dotter. Jag kommer att sakna dig i debatterna, men jag misstänker att vi kommer att gnabbas ganska mycket när du väl är tillbaka. Det jag tänker tala med om är välfärden. Du lyfter upp välfärden och att de anställda som har kämpat och gjort heroiska insatser inom vård och omsorg nu ska få bättre arbetsvillkor och allt vad du sa, . Jag kommer inte ihåg allt, men det var ungefär det. Om vi tittar på den budget som du talade om kan vi dock se att det inte riktigt ser ut på det sättet. Om vi räknar snällt ser vi att den kommunala konsumtionen inte alls kommer att öka i den utsträckning som den borde för att möta de demografiska behoven. Visst, siffrorna är skakiga; vi kan alltså vara snälla och säga: Okej, då! Men i verkligheten vet vi att ska spara 300 miljoner i stället för 400 miljoner, ska varsla över 300 anställda i vården och lägger mindre pengar på omsorg och skola än det kostade . Om vi tittar på 2022 ser det riktigt, riktigt illa ut. Varför då, ? Var skattesänkningar viktigare än välfärden? Varför väntar annars stora nedskärningar? 75 (MP) replik: Jag och är helt överens om att det i detta läge är viktigt att både bevara välfärdens kraft som den ser ut och faktiskt även ingjuta möjligheter att röra sig. När vi mäter ifall vi gör tillräckligt finns det ett mått som jag vill peka på. Det är prognosen över hur mycket skatteintäkter vi förväntar oss att kommunerna kommer att tappa jämfört med hur mycket de generella och större riktade statsbidragen ger. Där kan vi konstatera att de tillskott vi ger överskrider den förväntade förlusten av skatteintäkter. Det kan sägas vara ett mått på att kommuner och regioner kommer att kunna upprätthålla välfärden. Syftet är att det som nämner inte ska ske. Kommuner och regioner ska inte behöva göra sig av med personal. Men det bygger också på lokala beslut. Det måste vi ändå komma ihåg. Jag kan inte stå här och vaccinera varje kommun mot den typen av neddragningar. Vi ger nu oerhört stora tillskott till kommuner och regioner. Om det framöver, när vi vet mer om hur den här ekonomiska krisen utvecklar sig, behövs ytterligare tillskott får vi återkomma till det. Jag är inte på något sätt främmande för att ytterligare stärka kommuner och regioner, om det behövs framöver. 76 (V) replik: Jag skulle inte vilja säga att jag och är helt överens. Om vi hade varit helt överens skulle inte nedskärningar vara att vänta. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Det är er egen tabell i finansplanen som visar att den kommunala konsumtionen till och med är negativ 2022, . Det står till och med i er egen budget att det 2022 kommer att vara färre anställda i vård, skola och omsorg, det vill säga i den gemensamma sektorn. Det är så det ser ut. De demografiska förändringarna är mycket stora. Er budget täcker inte upp för att möta det. De äldre blir fler. Skolbarnen blir fler. Vi behöver anställa fler för att möta de behoven. Men er budget svarar inte upp mot det. Varför inte, ? Varför var skattesänkningar återigen viktigare än att se till att vi får en långsiktig, hållbar finansiering av välfärden? Kan du förklara det för alla dem som sliter i välfärden, för de gamla eller för skolbarnen? 77 (MP) replik: Jag tänker kommentera två saker, först skattesänkningar. Jag tror att det har blivit tydligt under den här processen att skattesänkningar inte har varit prioritering. Men det är viktigt att de permanenta skattesänkningar som görs riktas mot dem som har lägst inkomster, inklusive dem som lever inom det så kallade transfereringssystemet. Det är oerhört viktigt för oss när vi är med och släpper igenom dem. Den andra delen är välfärden. Vi måste skilja på den del som handlar om att vi motar krisen och den mycket större och mycket mer långsiktiga utmaning vi har kopplat till demografin. Jag står inte här och säger att jag har en lösning. Jag har inte löst den demografiska utvecklingen för svensk välfärd. Det har ingen. Den är enorm. Vi kommer att behöva återkomma till den. Att lösa den är inget vi gör med en budget . 78 (KD) replik: Också jag vill gärna önska en god föräldraledighet tillsammans med sin dotter. Den distansen till politiken kan vara orimligt välgörande, har jag förstått. talade i sitt anförande om bland annat de gröna, naturnära jobben. Jag har framfört kritik mot regeringen och samarbetspartierna för att de har tagit fram en budget som innehåller varje partis favoritreformer och att de inte riktigt har granskat dem ordentligt eller försökt göra dem tillräckligt bra. De har mer delat upp saker och låtit partierna gå fram med sina egna respektive saker. Jag tycker att det är ett dåligt sätt att bedriva budgetarbete. förklarar att hon inte har prioriterat skattesänkningarna och att det har framgått med tydlighet. Ja, det har det absolut gjort. Men det har också framgått vad och har prioriterat. Det handlar till exempel om Klimatklivet, som har dömts ut av som ineffektivt. skriver att man bedömer att Klimatklivet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030. Det här förstärker nu och regeringen. Låt oss titta på de gröna naturnära jobb som själv nämnde i sitt anförande. Det är en åtgärd som syftar till att människor ska få jobb efteråt. Men människor får inte jobb efter åtgärden. Den utvärdering som finns av de naturnära jobben och som själv har gjort visar att under 100 av 1 600 som har haft dessa jobb går vidare till jobb, eget företag eller reguljär utbildning. Granskar ni inte era egna reformer innan ni plussar på dem? 79 (MP) replik: Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Det är jättebra att det har varit så tydligt att skattesänkningar inte har varit prioritering i den här budgeten. Vi står dock bakom den utformning som vi gemensamt landade i. Vad gäller effektiv klimatpolitik finns det två saker som trumfar allt annat. Den första är att ta bort fossila subventioner, det vill säga sluta ge pengar till dem som släpper ut. Därför har vi i prioriterat att i varje budget se till att ta bort ett par sådana. Det gör vi även i denna budget. Den andra saken är koldioxidskatt. Det är exemplariskt och jätteeffektivt. Jag skulle gärna använt detta verktyg betydligt mycket mer om var med på det. Den rapport som refererar till går ut på att man i stället för att ha ett brett klimatarbete med olika slags verktyg ska ta bort dem och ersätta dem med en otroligt stor höjning av koldioxidskatten. Den är så stor att till och med jag börjar tveka om det vore lämpligt att gå fram med den så hårt. Jag vill ställa en fråga tillbaka. Ska jag tolka detta som att tycker att vi ska lägga ned investeringsstöden och på det sättet göra som väldigt många ekonomer förespråkar, nämligen ersätta dem med en kraftfull höjning av koldioxidskatten? I så fall kanske vi skulle sätta oss ned och prata om det. 80 (KD) replik: Nej, bör tolka detta som en allmän uppmaning om att vara varsam med skattebetalarnas pengar. Man ska använda styrmedel på ett effektivt och bra sätt. Man ska inte plussa på saker på satsningar som har dömts ut. Man ska använda reformer som leder till jobb i stället för sådana som inte leder till jobb. Detta är min enkla uppmaning.