prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Men det är också uppenbart att både vi och hela världen behöver göra mer, arbeta hårdare, innovera mer, företaga mer och öka vårt välstånd så att vi kan investera mer om vi vill rädda klimatet, men också om vi vill lyfta människor ur fattigdom. Det är märkligt att det i finns tillväxtkritiker – människor som är kritiska till att vi ska ha mer resurser att lägga på att lyfta människor ur fattigdom och till att vi ska ha mer resurser till att bygga klimatsmarta energilösningar och till att lyfta oss människor ur vårt erbarmliga tillstånd när det gäller klimatfrågan. När människor arbetar kallas det nämligen ekonomi, och när människor producerar mer än vi gjorde kallas det tillväxt. Och, fru talman, om vi ska lösa klimatkrisen, lyfta människor ur fattigdom och uppnå vartenda ett av de så viktiga målen i Agenda kommer vi att behöva ordentligt med tillväxt. genomförande av Agenda 2030 Jag är också oroad för detta ur perspektivet att coronakrisen har slagit hårt inte bara mot ekonomier och människor som redan från början varit socialt eller ekonomiskt utsatta utan mot ekonomin i hela världen. Detta innebär att många länder funderar på sina utgifter, och biståndet hamnar i skottgluggen för alltför många länder som borde vara med och bidra till att lyfta människor runt om i världen och till att uppnå Agenda 2030-målen. Jag är glad för att Liberalerna är en av de tydligaste rösterna i riksdag för enprocentsmålet för biståndet. Men jag menar också att vi, som levande i en välfungerande demokrati och som ett land som är en viktig del av världens ekonomi, kommer att behöva ligga på och driva på andra länder – för att ekonomierna runt om i världen ska fortsätta att vara öppna så att vi kan få mer resurser än men också för att även andra ska ta ansvar i biståndspolitiken. Liberalerna har en reservation, nummer 5, och smidigt nog handlar den också om mål nummer 5. Jag yrkar naturligtvis bifall till den. Det handlar om jämställdhet. Om vi ska lyfta människor ur fattigdom och se till att fler runt om i världen får utbildning och får leva sina liv i frihet och att flera av de andra målen i Agenda uppnås kommer det nämligen att behövas mycket mer arbete för jämställdheten. Det finns en kritik mot Agenda 2030-målen, och det är inte så märkligt. Det är inte okomplicerat när alla världens länder ska försöka komma överens om gemensamma mål för en hållbar utveckling. Det är klart att vissa saker är svåra att få med på en sådan agenda. Ett sådant område, där Agenda 2030 faktiskt inte räcker hela vägen, är kraven på demokrati. Det finns några mål som berör demokrati, men det berörs inte tillräckligt tydligt i agendan. Ska man uppnå demokrati och jobba med demokratifrågan inom ramen för Agenda 2030 – sprida demokrati och på så sätt ge människor de verktyg som behövs för att skapa frihet – är det helt oskiljbart från demokratifrågan att också jobba mer med jämställdhet. Vi har förslag i vår reservation som handlar om hur kan driva jämställdhetsagendan, både i FN och gentemot andra länder. Det handlar om att ta viktiga initiativ för att kvinnor ska få en större och mer betydande roll i konstitutionsbyggande och demokratiseringsprocesser runt om i världen. Det handlar om att kvinnor ska vara mer representerade i parlament runt om i världen. Och, fru talman, det handlar helt enkelt om att ge människor frihet, oavsett vilket kön de råkar ha. Detta är ytterligare ett skäl till att biståndsfrågan blir så viktig. Det är mot bakgrund av behovet av demokrati, både för ekonomisk frihet och för att uppnå de andra målen, som det har varit en så viktig del av Liberalernas politik och Liberalernas bidrag till biståndspolitiken från januaripartierna att lyfta demokratin även där. Vid sidan av vår reservation välkomnar Liberalerna med öppna armar att nu får en ordentlig strategi för att uppnå dessa mål. Vi tycker att det är bra att regeringen på utskottets anmodan kommer att rapportera oftare. genomförande av Agenda 2030 Detta är en agenda som behöver genomsyra politik och som behöver tas på allvar. Ska vi lyfta människor ur fattigdom och se till att rädda människor runt om på vår jord från klimatförändringarna och få en hållbar framtid med jämställdhet och demokrati kommer det att behövas stora ansträngningar, både här på hemmaplan och i världen. Med de orden vill jag önska dem som kanske tittar på detta, talmanspresidiet och de få kollegor som är kvar här en riktigt god chrismukkah. Det är ju tills chanukka når sin kulmen, och det är inte så långt till jul. Det passar alltså bra att säga: Från oss alla till er alla – en riktigt god chrismukkah! 279 (S): ”En hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov.” Detta formulerades 1987 i rapporten gemensamma framtid, den så kallade Brundtlandrapporten. hade under ledning av dåvarande socialdemokratiska statsminister fått FN:s uppdrag att utarbeta förslag för en bättre miljö och en hållbar utveckling. Rapporten blev ett viktigt avstamp i det globala arbetet för hållbarhet. Inte minst lades grunden för det som kom att bli nästa steg: att FN under konferensen i kom att anta , där världen med sikte på det 21:a århundradet skulle ta sig an miljöförstöring och bekämpande av fattigdom samt att stärka demokratin. Ambitionerna för var omfattande. Tanken var att det inte bara skulle bli en skrivbordsprodukt utan skulle bli ett arbete som präglade hela samhället. tog arbetet på mycket stort allvar. Engagemanget var påtagligt hos regeringen, i kommunerna och ute bland föreningar. Under min egen skoltid fick vi lära oss om . Vi fick i uppgift att fundera över hur vi själva kunde bidra, och undervisningen präglades av att lära känna världen och ta ansvar för den. Det var helt enkelt en gedigen folkbildningsinsats för demokrati och hållbarhet. FN antog sedermera också de så kallade millenniemålen. Siktet var att utrota fattigdom och svält och stärka utbildning och hälsa med särskilt fokus på barn. När vi nu står inför att genomföra Agenda 2030 tar vi vidare ett arbete som människor har bedrivit mycket ambitiöst och förtjänstfullt före oss. Med Agenda 2030 greppar vi stafettpinnen för nästa sträcka. Hållbarheten har länge definierats enligt tre dimensioner: den miljömässiga hållbarheten, den sociala hållbarheten och den ekonomiska hållbarheten. I det övergripande mål för Agenda 2030 som nu antar återfinns detta. Vi säger att ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Vi gör också bedömningen att för att målet ska nås bör bedriva ett arbete som bidrar till hållbar utveckling i samhället nationellt och internationellt. Det balanserade och integrerade förhållningssättet till hållbarhetens ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner är centralt. Det här är bra och rätt. genomförande av Agenda 2030 Det finns också skäl att resonera lite djupare om målet och bedömningarna. Att avgöra vad som är hållbart är nämligen inte tvärenkelt. Det vi nu åtar oss med Agenda 2030 är att analysera och utvärdera den politik vi bedriver utifrån just hållbarhet. Som vägledning finns 17 uppsatta mål och 169 delmål. Varje land bestämmer självt utifrån sina förutsättningar hur målen ska nås, och varje land har till uppgift att se till att alla de olika politikområdena stämmer överens sinsemellan. Agenda 2030 blir likaså ett verktyg för att identifiera när de inte stämmer överens, och den är ett verktyg för att identifiera när olika mål kommer i konflikt med varandra. Att det uppstår målkonflikter är inget ovanligt och inget som helt kan undvikas. Målkonflikter är en helt naturlig del av den politiska vardagen. Vår uppgift är att se dem och förstå dem ur alla väsentliga hållbarhetsvinklar och därefter göra en politisk bedömning av vad som är det rimligaste beslutet i det enskilda fallet och vad som kokar ihop till den bästa helheten. En viktig uppgift är att åstadkomma en bred samhällelig uppslutning bakom Agenda 2030. Det är inte meningen att det här ska vara något expertprojekt som snurrar ovanför människors huvuden, utan tvärtom. Vi måste därför fundera på hur vi också den här gången ser till att eleverna blir delaktiga. Vi måste hjälpa till att skapa ett tryck bakom det internationella fackliga arbetet för mänskliga rättigheter. Vi måste utvärdera vad vi har för demokratiska arenor där samhällsdebatten kan ske på jämlika och rättvisa villkor. Att lyckas med att få ett samhällsengagemang i frågorna har betydelse för vår samlade förmåga att göra bra analyser. Vi kommer sannolikt inte alltid att vara överens om hur saker bör ses eller vilken avvägning som är den rätta. Det är inte heller alltid syftet. Däremot kan metoden, transparensen och engagemanget innebära att fler har möjlighet att opinionsbilda och påverka och att de beslut som fattas kan få större legitimitet. En inte oviktig FN-ambition här är det högre demokratiska syftet. Ett samhälle som styrs av demokratiska principer och inte bara av de rikas och starkas intressen blir mer rättvist och fredligt. Att demokratisera världen innebär att kunna lösa konflikter och skapa förbättringar. Det är också här som det internationella samarbetet kommer in för att stärka en demokratisk världsordning och nå agendans mål. Att utveckla samhället till det bättre kräver att vi inte låter dystopin äta oss. Det är viktigt att vi bygger framtidstro, att vi tror på människans vilja och förmåga och att vi ser optimistiskt på den tekniska utvecklingen och hur den kan hjälpa oss. Med rätt politik på det kan vi röra oss i rätt riktning. Det finns flera viktiga exempel på detta i . Några exempel är i , där man nu ska tillverka stål utan kol, satsning i på fossilfri produktion och förstås Northvolt i , denna enorma fabrik som ska tillverka batterier åt den växande marknaden. Det här handlar om högproduktiva, konkurrenskraftiga och gröna jobb som skapar tillväxt, utvecklar ekonomin, ger skattepengar till omsorgerna och bidrar till omställningen. Så här kombinerar vi hållbarhetsaspekterna. För att vara framgångsrik i denna så klassiska svenska strukturomvandlingspolitik krävs investeringar för nya jobb. Det krävs också en generös a-kassa, en bred arbetsmarknadspolitik och gott om utbildningsplatser, så att människor kan ta de nya jobben – för det är människorna som vi jobbar med. genomförande av Agenda 2030 Det är direkt motverkande för samhällets förmåga om vissa kan gotta sig i lyxkonsumtion medan andra tvingas stressa mellan osäkra låglönejobb. Rättvisa är en förutsättning för att lyckas med Agenda 2030. Själv är jag övertygad om att det kommer att bli bra. har flera föredömliga exempel att peka på från både i går och . gäller det att det blir ännu mer verkstad. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill även önska en god jul och framföra ett stort tack. 280 (MP): Att bygga en bättre värld känns allt som oftast svårt. Det här året har inte gjort det enklare. När pandemin spreds över världen var det inte så att problemen och utmaningarna vi hade innan försvann. De har snarare tilltagit. går 2020 mot sitt slut. Vi är många som hoppas att bär med sig fler ljusglimtar än vad detta år bjudit på. går utvecklingen på många håll i världen bakåt. Människor tvingas lämna sina hem i klimatförändringarnas spår när ogreppbara arealer skog brinner upp och häftiga regn och översvämningar lämnar marken obrukbar. Dessutom sprids ett livsfarligt virus som inte bara tagit människors liv utan också försatt miljontals människor i en akut och extrem fattigdom. Att bygga en bättre värld känns allt som oftast svårt. Men det är lite lättare när vi gör det många tillsammans. Med Agenda 2030 har hela världen enats om ett samlat arbete för att nå de 17 målen, som i sig ska göra att vi når social, miljömässig och ekonomisk hållbarhet. Det måste vi göra trots motgångarna. är det i stället viktigare än någonsin att hålla ihop och växla upp. Därför är det också så bra att den här propositionen nu är på plats, så att vårt, , arbete kan fokuseras och målen nås. Agendan är en handlingsplan med mål för omställning till ett hållbart samhälle för människorna, planeten och välståndet. Världens länder har åtagit sig att leda världen mot en hållbar och rättvis framtid, att utrota fattigdom och hunger överallt, att bekämpa ojämlikhet inom och mellan länder, att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen, att se till att alla ska kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna, att främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt, att vidta ansträngningar för att nå dem som är utsatta samt att säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess resurser. Att ingen ska lämnas utanför är en bärande princip som utgår från ett rättighetsperspektiv för individen. Att minska ojämlikheten både inom och mellan länder är en förutsättning för att ge alla människor tillgång till grundläggande samhällsservice såsom bostad, god hälsovård, utbildning och ekonomisk egenmakt. Mänskliga och medborgerliga rättigheter ska respekteras, och demokrati är ett ovärderligt verktyg. Att bygga en bättre värld känns allt som oftast svårt. Men att börja där man står är ofta en bra början, och vi ska leva upp till de åtaganden som vi har på hemmaplan. Därför är jag oroad över det faktum att arbete med genomförandet av Agenda 2030 går alldeles för långsamt. Statiska centralbyrån gjorde en lägesbild av hur arbetet fortskrider, och resultat av den är ingenting vi kan vara nöjda med. Det konstateras bland annat att våra nuvarande styrmedel inte räcker för att leva upp till miljö- och klimatmålen, att ojämlikheten ökar i stället för att minska, och att det inte går att se en minskning av våld och kränkningar. genomförande av Agenda 2030 Det är helt avgörande att vårt arbete på de tre punkterna växlar upp och slår igenom i den politik som vi i den här kammaren beslutar. Om vi ska nå målen i Agenda går det inte att sänka skatten för de rika eller göra det billigare att släppa ut; vi måste göra det rakt motsatta. Men vi har inte bara vår egen måluppfyllelse att tänka på. har också ett ansvar och en stor möjlighet att hjälpa fler att nå målen. Det arbete gör i världen ska också genomsyras av helhetstanken i Agenda . I coronapandemins spår riskerar arbetet att klinga av och helt ersättas av krisåtgärder. Men för att skapa långsiktighet i arbetet är det viktigt att pandemin inte blir en bromskloss utan snarare en anledning att jobba mer, hårdare och bredare. Det gäller att återstarta med nya och bättre förutsättningar att klara framtidens utmaningar. En grön återstart. Innan pandemin, , presenterade en grupp oberoende forskare som FN utsett en lägesrapport om världens genomförande av Agenda 2030. Rapporten visar på en avmattning i framstegstakten och att världens länder redan då var långt ifrån att nå målen. visar rapporten att det finns möjlighet att vända den utvecklingen. Då måste vi steppa upp. ska även fortsättningsvis vara pådrivande i EU och i internationella organ för ett ambitiöst globalt genomförande. Det ska ske på flera sätt som genom handel, internationellt samarbete, kunskapsutbyte, högre utbildning, forskning och innovation. bidrar genom att det offentliga, näringslivet, universitet, högskolor och civilsamhället deltar på flera arenor, både bilateralt och multilateralt. Vi har en feministisk regering som bedriver en feministisk utrikes- och utvecklingspolitik. Det gör vi för att det gör skillnad på riktigt i miljontals kvinnors och flickors liv. Men vi gör det också därför att vi genom att stärka kvinnorna, ekonomiskt, med mer utbildning, med mer makt över sin egen kropp också tar oss också närmare att nå de andra målen och inte bara det om jämställdhet. Detsamma gäller klimatutmaningen. Vi har inte på oss om vi menar allvar med att tackla klimatkrisen. Vi får oroande rapporter nu om att det går för sakta och att vi måste göra mer. För om ekonomisk utveckling ska ta människor ur fattigdom måste det också finnas en värld som går att leva i. Det finns ju inga jobb på en död planet. Att arbeta inkluderande och övergripande kan vara svårt ibland i våra system som i hög grad är uppbyggda som stuprör där varje område hanteras för sig. måste vi lära oss att arbeta annorlunda. Vi i har alltid hävdat att olika politikområden hänger ihop och är mycket mer beroende av varandra än vad som är uppenbart vid en första anblick. Det är vad världen sett nu också. Agendan handlar om att främja och synliggör även vikten av samordning och samstämmighet mellan samtliga politikområden, såväl globalt som nationellt. Den proposition som regeringen lagt fram understryker det. Den handlar om hur vi tar viktiga steg i styrning av processer i statlig förvaltning, vad som är myndigheternas roll och att vi måste vara tydligare vid upphandling. Målet ska också vara riksdagsbundet. Det är därför vi får stå här i den sena kvällen och debattera detta för att förankra och tydliggöra åtagande att genomföra Agenda 2030 såväl nationellt som internationellt. genomförande av Agenda 2030 Agendan sträcker sig till 2030, men arbetet för en hållbar utveckling behöver fortsätta även efter det, speciellt efter det senaste årens utmaningar och backlash. Att världen har gemensamma mål underlättar. ska vi bara uppnå dem, och det kan vi bara göra tillsammans. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:56 Internationella försvarssamarbeten 2020/21:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelser skulle förlängas till och med . COM(2020) 826 Förslag till och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för att säkerställa grundläggande vägtransporter av gods och passagerare efter slutet av den övergångsperiod som anges i avtalet om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen COM(2020) 828 Förslag till och rådets förordning om vissa aspekter på flygsäkerhet med anledning av utgången av den övergångsperiod som anges i avtalet om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen 2020/21:SoU18 Pandemilag § 19 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:237 Brottsprovokation av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:238 Hastighetssänkningar och tillväxten av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:239 Kärnbränsleförvaret av (L) till miljö- och klimatminister (MP) § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:994 Politiskt motiverad skadegörelse på av i (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:995 Uppsägning av personal inom kollektivtrafiken av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:996 Forskning om vätgasteknik av (M) till statsrådet (S) 2020/21:997 Näringspolitiska initiativ för grönt flygbränsle av (M) till näringsminister (S) 2020/21:998 Personer som bedöms som säkerhetsrisker av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:999 Uppdatering av lagstiftningen om skyddsjakt av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1000 Den nya licensmarknaden för spel av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1001 Samrådsprocesserna under covid-19-pandemin av (C) till statsrådet (S) 2020/21:1002 Högspecialiserad vård av (C) till socialminister (S) 2020/21:1003 Åtgärder för elkapacitet på kort sikt av (C) till statsrådet (S) 2020/21:1004 Dyslexisatsning för blivande lärare av (L) till statsrådet (S) 2020/21:1005 Kommunikationer till och från av (C) till infrastrukturminister (S) 2020/21:1006 Tiggande EU-medborgare av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:1007 Sjukhuskyrkans arbete av (KD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:1008 Utformningen av filmstödet av (KD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:1009 Gummigranulat i konstgräsplaner av (KD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:1010 Förföljelse av religiösa minoriteter av (KD) till utrikesminister (S) 2020/21:1011 Krav för universitetsstatus av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:1012 Hållbara vattentjänster av (KD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:1013 Hälsofrämjande arrangemang i coronatider av (S) till statsrådet (S) 2020/21:1014 Gränshandelns påverkan av sänkta skatter i av (SD) till näringsminister (S) § 21 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2020/21:816 Sälarnas situation av (S) till statsrådet (S) 2020/21:883 Statlig vägledning inom barnrätten av (SD) till socialminister (S) 2020/21:880 Dispens för taxameter av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:894 Bortgifta barn av (M) till statsrådet (MP) § 22 Kammaren åtskildes . av tjänstgörande ålderspresidenten från dess början till och med § 6 anf. 44 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 84 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 133 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 169 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 227 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 262 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om granskningsrapport § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärende för bordläggning § 6 Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen betänkande 2020/21:AU2 betänkande 2020/21:AU5 1 (M) 2 (V) replik 3 (M) replik 4 (V) replik 5 (M) replik 6 (SD) 7 (C) 8 (M) replik 9 (C) replik 10 (M) replik 11 (C) replik 12 (V) replik 13 (C) replik 14 (V) replik 15 (C) replik 16 (V) 17 (KD) 18 (C) replik 19 (KD) replik 20 (C) replik 21 (KD) replik 22 (L) 23 (M) replik 24 (L) replik 25 (M) replik 26 (L) replik 27 (S) 28 (SD) replik 29 (S) replik 30 (SD) replik 31 (S) replik 32 (M) replik 33 (S) replik 34 (M) replik 35 (S) replik 36 (KD) replik 37 (S) replik 38 (KD) replik 39 (S) replik 40 (V) replik 41 (S) replik 42 (V) replik 43 (S) replik 44 (MP) 45 (SD) replik 46 (MP) replik 47 (SD) replik 48 (MP) replik 49 (M) 50 (M) 51 (C) (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2020/21:UbU2 52 (M) 53 (SD) 54 (S) replik 55 (SD) replik 56 (S) replik 57 (SD) replik 58 (V) 59 (KD) 60 (S) replik 61 (KD) replik 62 (S) replik 63 (KD) replik 64 (V) replik 65 (KD) replik 66 (V) replik 67 (KD) replik 68 (S) 69 (C) 70 (L) 71 (M) replik 72 (L) replik 73 (M) replik 74 (L) replik 75 (MP) 76 (M) replik 77 (MP) replik 78 (M) replik 79 (MP) replik 80 (KD) replik 81 (MP) replik 82 (KD) replik 83 (MP) replik (Beslut fattades under § 11.) § 8 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning betänkande 2020/21:SfU1 84 (M) 85 (S) replik 86 (M) replik 87 (S) replik 88 (M) replik 89 (V) replik 90 (M) replik 91 (V) replik 92 (M) replik 93 (SD) 94 (V) replik 95 (SD) replik 96 (V) replik 97 (SD) replik 98 (V) 99 HANS (KD) 100 (V) replik 101 HANS (KD) replik 102 (V) replik 103 HANS (KD) replik 104 (MP) replik 105 HANS (KD) replik 106 (MP) replik 107 HANS (KD) replik 108 TREDJE VICE TALMANNEN 109 (S) 110 (SD) replik 111 (S) replik 112 (SD) replik 113 (S) replik 114 (V) replik 115 (S) replik 116 (V) replik 117 (S) replik 118 HANS (KD) replik 119 (S) replik 120 HANS (KD) replik 121 (S) replik 122 (C) 123 (V) replik 124 (C) replik 125 (V) replik 126 (C) replik 127 (L) 128 (V) replik 129 (L) replik 130 (V) replik 131 (L) replik 132 (SD) replik 133 (L) replik 134 (SD) replik 135 (L) replik 136 (MP) 137 (V) replik 138 (MP) replik 139 (V) replik 140 (MP) replik 141 (SD) replik 142 (MP) replik 143 (SD) replik 144 (MP) replik (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2020/21:SfU4 145 (M) 146 Justitie- och migrationsminister (S) replik 147 (M) replik