prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — De hårda kraven och risken att bli utförsäkrad bidrar till ökad stress och försvårar återgången till friskhet. Dessutom ser vi att alltför få långtidssjuka beviljas sjukersättning och aktivitetsersättning. Det här vet vi om . Regeringen har tillsatt flera utredningar för att kartlägga problemen och ta fram förslag på åtgärder för att komma till rätta med bristerna. Ytterligare utredningar är på gång. Vi har ett antal färdiga betänkanden som har remissbehandlats. Det rör sig om förslag som handlar om bedömningarna av arbetsförmågan och regelverket kring detta, om en mer flexibel övergång från det skede då man prövas mot det arbete man har till prövning mot hela arbetsmarknaden, om att lätta på regelverket för personer som närmar sig pensionsålder, om mer flexibla och individanpassade regler för rehabiliteringen och om tryggare villkor i den växande marknaden för timanställningar och tillfälliga arbeten, till exempel det vi kallar för gigekonomin. Det här finns i utredning. Det handlar också om att myndigheten, , behöver bli bättre på att stödja dem som är sjuka genom hela processen från ansökan till rehabilitering och i bästa fall återgång till friskhet och arbete eller möjligen studier. Det gäller inte minst den grupp som har försörjningsstöd. Detta är ett förslag från utredning. Det är långa rader av bra förslag som skulle kunna förbättra sjukförsäkringen. Vi behöver implementera dem, men för att göra det behövs ju stöd och majoritet i . Det har ju varit rätt oklart med hur det är med det. Men jag tycker ändå att jag hör i debatten att det börjar röra på sig, så jag hoppas att vi kan komma någonvart med förslagen. Och jag är glad att vi har en regering som ändå vill och avser att förbättra sjukförsäkringen och som också har tagit kliv för att göra det. införs en ny bedömningsgrund och ett nytt beviskrav, övervägande skäl, för att skjuta upp prövningen av normalt förekommande arbete vid dag 180. Det kommer att innebära att färre får avslag och fler beviljas fortsatt sjukpenning. Men vi behöver fortsätta med dag 365, att ska ange vilken typ av arbete som kan komma i fråga men också med de andra förslagen från utredningarna så att de blir verklighet. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning har fler förslag. På lång sikt vill vi ha ett helt annat försäkringssystem än det med dagens rehabiliteringskedja. Vi vill slå samman sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen i en och samma myndighet som har ett mer inlyssnande uppdrag. Bedömningarna måste bli mer flexibla och individanpassade och utgå från ett helhetsperspektiv. Målet bör nog vara återgång till friskhet och högre livskvalitet snarare än till arbete, även om de två målen i praktiken oftast sammanfaller. Vi kallar det nya system som vi vill införa för arbetslivstrygghet. Men stora reformer tar tid. Därför behöver vi i närtid titta mer på hur vi till exempel kan ge läkaren större inflytande, åtminstone på de kortare sjukskrivningarna, införa mer flexibla och individanpassade rehabiliteringsregler med målet att förbättra hälsan och öka beviljandegraden i sjukersättningen för att motverka otryggheten i upprepade förlängningar av sjukpenningen. Och vi behöver trygga system också för de grupper som inte alltid omfattas . Det kan till viss del handla om studenter som behöver ett tydligare regelverk och om egenföretagare men också om kulturarbetare. Jag nämnde tidigare gigekonomin. Vi har , i flera valrörelser, hört borgerliga politiker tala om att vi behöver fler enkla jobb. är de här, de enkla jobben, på bred front. Det handlar om att flytta eller leverera varor, köra ut färdiglagad mat, ladda upp och ställa upp elsparkcyklar, tanka eller ladda bilar. Till stor del kan man nog tycka att de här jobben fyller en viss funktion. De gör livet lite enklare, åtminstone för oss som bor i storstäderna och som kanske är lite privilegierade. De möjliggör, ska jag också säga, den delningsekonomi som vi i länge har velat se. De underlättar elektrifieringen i mobiliteten, åtminstone i städerna. Men det finns, fru talman, en väldigt mörk baksida här, och det är de dåliga, usla, arbetsvillkoren. De här jobben måste regleras. Det gäller inte minst socialförsäkringarna men naturligtvis också på en hel del andra områden som arbetsmiljö, löneläge och så vidare. Åter till sjukförsäkringen. Det grundläggande problemet måste också åtgärdas. Vi behöver få mer hållbara arbetsliv och mer hållbara liv för att minska inflödet i sjukvården och i sjukförsäkringen. Vi behöver leva friskare liv. Det handlar om vad vi äter, hur vi rör oss, hur vi arbetar och hur vi organiserar vår fritid. Vi måste bli friskare. Och det gäller till stor del att komma till rätta med den mycket oroande kollektiva försämringen av den psykiska hälsan, och här finns mycket att göra. Grön omställning handlar inte bara, som många tycks tro, om att värna miljö, klimat och biologisk mångfald. Det handlar också om att ställa om till mer hållbara liv. Jag tror att jag är sist ut i den här debatten. Och det här är min sista debatt , så jag vill passa på att tacka alla i utskottet. Några av er kommer att fortsätta debattera migration. Jag vill önska god jul. Jag vill naturligtvis också stämma in i och följa upp alla tidigare både lyckönskningar och tack till , som slutar . Din långa erfarenhet och din kunskap och klokhet kommer att bli saknad i utskottet. Tack så mycket, ! Och god jul, allihop! Jag vill också yrka bifall till förslaget i betänkandet. 137 (V) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Min fundering handlar om prioriteringar i regeringen. Det låter i salen som att alla är för en bättre sjukförsäkring, att alla kan ställa upp på de utredningsförslag om ändringar som ändå skulle leda till viss förbättring. Ändå finns det bara klartecken för en liten del av förändringarna. Det finns fortfarande inget tydligt klartecken för det som och har sagt, att man ska ha angivet arbete. Och det finns inget klartecken för att gränsen i sjukpenningen ska tas bort. När det gäller sjukersättningen är det mer otydligt vad det finns klartecken för. Då undrar jag om endast prioriterar natur eller om det finns något slags prioritering som riktar sig just till den här gruppen i era förhandlingar. Kommer ni att driva det här som hårdast och säga att ni kräver att vi sätter ned foten och genomför utredningens förslag? Kommer att se till att regeringen går fram med utredningens förslag? Och kommer du och att kräva av regeringen att genomföra en tillfällig lättnad för alla sjuka fram tills förslaget träder i kraft, så att de som utförsäkras nu och som har ryckt in i vården kan få sin rätt till sjukersättning? 138 (MP) replik: Tack, ledamoten , för frågan! Regeringen tillsätter ju inte utredningar bara för att det är roligt att utreda någonting, utan det är för att man vill genomföra förändringar. Utredningarna har pågått och har också remissbehandlats. sonderar vi möjligheten att få igenom förslagen i , om det finns en uppslutning och majoritet för det bland partierna i kammaren. Det har inte sett ut så tidigare. Som jag sa i mitt anförande verkar det finnas lite öppningar, det rör på sig. Jag tror att medvetenheten om frågorna har ökat. Självklart är vår ambition att få igenom förslagen. Ledamoten frågade också om sjukersättningen. Frågan om sjukförsäkringen ingår ju inte i de utredningar som har funnits. Men vi har tillsatt en ny utredning som relativt snart kommer med sitt betänkande. Vi får väl se vad det blir för förslag från den, men det är helt klart att det behövs åtgärder i sjukförsäkringen. Det handlar inte bara om att höja ersättningen utan också om att fler måste beviljas framför allt sjukersättning men också aktivitetsersättning, så att man inte behöver leva i en kontinuerlig osäkerhet om nästa ansökan ska beviljas. Jag hoppas verkligen att vi kommer vidare också i den delen. 139 (V) replik: Det låter hoppfullt att bryr sig om människor som är i den sitsen. är det bottenrekord när det gäller hur många som beviljas sjukersättning sedan den infördes. Det finns mycket att ta tag i där. Tack så mycket, , för att ni verkar ligga på i frågan! finns det uppenbart en majoritet i kammaren i alla fall. Då är det väl bara Liberalerna kvar, så det ska vi nog kunna fixa tillsammans. Eftersom det här är det sista jag säger här skulle jag också vilja önska god jul och framför allt rikta ett tack till de människor som inför den här debatten och har bidragit med sina berättelser om hur sjukförsäkringen och behöver reformeras. 140 (MP) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning undrade om vi bryr oss om människor. Självklart bryr sig om människor. Jag tycker att en solidaritet med alla människor, inte minst dem som har det svårast, ligger väldigt djupt rotad i våra ideologiska rötter. Precis som ledamoten säger är det oroväckande att allt färre blir beviljade sjukpenning och att allt fler blir utförsäkrade. När vi på utskottet frågar generaldirektören blir svaret att det är ökad kvalitet i bedömningarna som ligger bakom detta. Det är förmodligen sant. Det har vi ingen anledning att överpröva eller ifrågasätta, men det är ett oroväckande svar, och det betyder att vi måste göra om regelverket. Här räcker det inte bara med myndighetsdirektiv, utan det är lagförändringar som behöver göras. Det är min övertygelse. 141 (SD) replik: I sitt anförande klagade ledamoten på och uttryckte en oro för det ökade antalet utförsäkringar som har skett . Jag reagerar lite på det. Det är jättebra att ledamoten är oroad över detta, men han företräder ju ett regeringsparti. Utförsäkringar är inte ett självspelande piano. De råkar inte bara hända. Det är regeringen som har det yttersta ansvaret för direktiv och att leda hur ska hantera dessa ärenden. Lagen har inte förändrats sedan vi hade en annan regering. Trots det har utförsäkringarna ökat kraftigt under Socialdemokraternas regeringstid. Det har blivit utförsäkringar tidigt i processen, redan vid dag 180. Det är regeringen som har det yttersta ansvaret för detta. Vad tänker ledamoten göra åt det nu direkt? Jag står bakom de lagförslag som är på gång. lade fram ett yrkande i vår kommittémotion att regeringen borde gå vidare med de förslag som finns i den här utredningen. Men det går ju att förändra . Eftersom det uppenbarligen inte var så många utförsäkringar tidigare om åren måste det inte vara så många utförsäkringar med den lag som finns . Det har ökat under Socialdemokraternas tid vid makten, och det är regeringen som har det yttersta ansvaret. Det är ingenting som bara sker av sig självt. Vad tänker och ledamoten göra för att åtgärda detta nu så att covidsjuka och människor som inte får tillgång till vård och rehabilitering, eller människor som på annat sätt är sjuka och har det svårt, inte ska behöva utförsäkras innan de har fått rehabilitering och möjlighet att bli friska? 142 (MP) replik: Den här debatten är väldigt intressant, och jag tycker att vi behöver föra den på ett förutsättningslöst sätt. Vad är det som orsakar att vi nu ser en ökning av utförsäkringarna? Som jag sa tidigare i replikskiftet med ledamoten är svaret från myndigheten att det är ökad kvalitet i bedömningarna. Det är ett oroande svar, måste jag säga. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Det finns även andra förslag på svar, till exempel att vi har sett någon form av vågrörelse i hur många som ansöker om sjukersättning och sjukpenning men också hur många som blir beviljade. Det är någonting i de här väldigt stora systemen som är instabilt. Vi vet inte riktigt vad det beror på, men vi behöver åtgärda det. Detta är någonting som regeringen tidigt såg under den förra mandatperioden, redan från start , och vi tillsatte då de här utredningarna som har kommit med förslag för att åtgärda detta på lång sikt. På kort sikt har vi genomfört en del förslag under coronakrisen för att någorlunda skydda de människor som riskerar att drabbas . Jag tycker att det är tryggt att höra att och ledamoten står bakom att genomföra utredningarnas förslag. Det tycker jag är ett bra besked från , och jag hoppas att vi får det beskedet också från andra partier så att vi kan göra det. 143 (SD) replik: Den här utredningen är väldigt bra, och det finns många bra förslag där. Vi har lagt fram inte bara det som regeringen kommer fram med gällande övervägande skäl utan också det som gäller vid dag 365. Vi har också lagt ett yrkande på att gå vidare med att lättare få rehabiliteringspenning, rehabiliteringsplan och annat. Vi kommer att återkomma till de förslagen . Min fråga är fortfarande: Om regeringen tidigt såg och var orolig över antalet utförsäkringar, varför skickades då så tydliga signaler till om att få ned antalet sjukdagar? hade regeringen till och med ett mål . Det är jättebra att man inte vill att många människor ska gå på sjukpenning. Det vill inte jag heller. Problemet är att de tydliga signalerna, också vad gäller aktivitetsersättning, har gjort att bedömningarna visserligen kanske har fått en ökad kvalitet, men även har blivit striktare i att verkligen hårt tolka lagen – kanske mer än vad som gjorts innan. Det har gett konsekvenser. 144 (MP) replik: Vi har till exempel läst i den här studien – vad heter den, Utförsäkringsmaskinen? – där forskaren gör tolkningen att det siffersatta målet faktiskt bidrog till en hårdare bedömning. Det fanns inte något vattentätt belägg för det; det bygger på intervjuer med anställda på . Det siffersatta målet är borta , och finns det ett annat mål om att man ska hålla nere sjuktalen. Det är väl rimligt att vi ska försöka att göra det, men det kanske ligger på fel myndighet. Jag sa i mitt anförande att vi behöver bygga mycket mer på förebyggande insatser. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funk-tionsnedsättning Men visst, precis som ledamoten säger kommer de åtgärder som finns på bordet förmodligen inte att räcka. har ytterligare åtgärder, och vi vill helst se ett helt annat system – det som vi kallar för arbetslivstrygghet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2020/21:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration (prop. 2020/21:1 delvis) 145 (M): ska vi debattera utgiftsområde 8 Migration. har haft en väldigt hög invandring . Som en konsekvens av detta ser vi stora integrationsproblem som växer alltmer och som finns på allt fler platser i vårt land. Barn till dem som invandrat till växer oftast upp i våra förorter och inte bara förorter i storstäderna, som det var när jag växte upp i och . hittar du en liten förort i nästan varenda mindre stad i . Man växer upp i en miljö med en utbredd social utsatthet och med föräldrar som kanske inte lär sig svenska eller inte integrerar sig fullt ut i det svenska samhället. Man kanske växer upp med hedersförtryck. Man växer upp i ett hem där man inte har kontakt med övriga samhället. Det är inte lätt att komma till ett nytt land och bygga och starta ett nytt liv. Man dras isär mellan två olika kulturer. Det ställs inga krav i skolan – en skola där lärarna trollar med knäna och gör sitt yttersta men som gång på gång fylls på med nya elever som har stora behov. Återigen ska man lära dem svenska. De kan ha en bristfällig utbildning från hemlandet, för det är inte så att alla invandrare som kommer till har samma utbildningsbakgrund. Om vi tittar på ser vi att de som har gått i skola i har större chans att lyckas i den svenska skolan än de som kanske har pluggat i , eller . Bakgrunderna ser olika ut. Vi har inte kapacitet att ta emot så många invandrare som vi har gjort. Även om vi vill har vi inte den förmågan. Det som sker är att de som har störst skyddsskäl oftast inte kommer till , för de har oftast inte råd att komma hit. i den svenska debatten låter det som att det är väldigt enkelt att ta sig till , men det kan kosta 10 000, 15 000 eller per person att ta sig till hit, under omänskliga förhållanden. Det vi ser i migrationspolitiken är att det är undantag efter undantag och svepskäl efter svepskäl. Personer som inte har asylskäl får först ett nej, och sedan blir det ett nja. Och när det börjar bli jobbigt medialt eller därför att det har varit ett inkonsekvent politiskt agerande här i kammaren – man pratar om att lappa och laga, vilket oftast är politikens eget verk – blir det ett ja. Men det blir ja för vissa grupper. De som faktiskt rättade sig efter ett nej och frivilligt återvände blir förlorare. Det finns en anledning till att vi har en reglerad invandring, det vill säga att den som har asylskäl och skyddsskäl ska få stanna och att den som inte har det inte ska få stanna. Alternativet är fri invandring, och det är inte för. Det vi ser , fru talman, är att regeringen går fram med ett nytt förslag om en ny humanitär skyddsgrund. Det är i praktiken en amnesti inte bara för dem som omfattas av gymnasielagen, för det finns fler människor som befinner sig i med tillfälligt uppehållstillstånd, illegalt eller av andra skäl. med den nya humanitära skyddsgrunden ska de som har särskilda skäl kunna få en ny prövning och stanna i . har stora integrationsproblem, och vi måste få ett andrum. Vi är ett levande exempel på att vi inte förmår ta emot så många människor som många kanske har velat. Det har varit kantat av goda intentioner, men bara för att man har goda intentioner betyder det inte att det kommer att funka i praktiken. Därför måste vi ha ett volymmål. Vi måste få kontroll över hur många som söker sig hit. Vi måste få ned söktrycket ännu mer. Vi måste koppla in språk och krav på egen försörjning. Det måste finnas incitament att vilja integrera sig i , för om man väljer att komma till ett nytt land medföljer förpliktelser. Man måste inte bara kunna försörja sig själv, för om man väljer att bli förälder ska man också kunna försörja sina barn så gott det går. När min pappa kom till som student var huvudregeln tillfälliga uppehållstillstånd. Han studerade på KTH, och han jobbade extra på , där han lärde sig svenska som städare. Han gick inte på sfi, utan det var en svensk kollega som lärde honom att läsa en barnbok, som han lärde sig utantill . På så sätt kunde han gå vidare i sina studier. Därefter sökte han arbetstillstånd, och sedan fick han och efter många om och men stanna kvar i med permanent uppehållstillstånd. Det går, men om man tar hit en anhörig har man skyldighet att försörja den personen. Vi ser nu att Socialdemokraterna, som leder regeringen, gör eftergift efter eftergift till för att inte genomgå en regeringskris. Vi moderater är tydliga och konsekventa. Vi vill ha volymmål. Det ska vara tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel och ingen humanitär skyddsgrund enligt det förslag som regeringen har lagt fram. Ett nej ska vara ett nej, och det ska vara ett effektivt återvändande. Det handlar om att bibehålla förtroendet för vårt migrationssystem, hos dem som kommer och kanske är på flykt från en ny konflikt eller ett nytt krig någonstans i världen , men också för att den som har utländsk bakgrund i ska få möjlighet att bli svensk och inte alltid bli ifrågasatt. När politiken börjar med sitt lappande och lagande kan det vara jätteroligt eller skönt att få igenom ett förslag här i kammaren och skriva ett Facebookinlägg och klappa sig på axeln, men när man går ut i verkligheten skapar man en misstro bland människor. En sådan misstro finns . Om det ska finnas ett förtroende för migrationssystemet, fru talman, och det ska vara reglerat kommer vissa att få ja och andra nej. Av denna anledning vill jag avsluta dagens anförande med att budgetförslag är en sammanhållen enhet. Eftersom i steg ett, rambeslutet, ställer sig bakom regeringens ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi i inte i det nu aktuella beslutet utan hänvisar till vårt särskilda yttrande. 146 Justitie- och migrationsminister (S) replik: inlägg handlar om integrationsfrågorna, det vill säga hur man ser till att människor kan komma in i det svenska samhället, vilket är enormt viktigt för att lösa uppgiften. Jag kan inte låta bli att tänka på resultatet då styrde förra gången. Det var bedrövligt. När styrde senast tog det i genomsnitt innan hälften av de nyanlända hade kommit i arbete. Under vår mandatperiod, efter att vi tog över, halverade vi nästan . Det gick alltså nästan dubbelt så fort under vår mandatperiod för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden jämfört med när styrde. Det kan bero på att ni misslyckades med jobben, , för det gjorde ni. Det kan också bero på att ni förde en politik som gick helt på tvärs mot integrationen, framför allt när det gäller integrationen av nyanlända kvinnor. Ni införde ett vårdnadsbidrag, som framför allt användes av invandrarkvinnor. Ni betalade alltså invandrarkvinnor för att de skulle vara hemmafruar och inte gå ut på arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget var skattefritt. Det avskaffade vi så fort vi kom till makten , för vi såg vad det innebar, nämligen att kvinnor hölls kvar hemma och inte gick ut på arbetsmarknaden. Jag vet att förslaget finns på bordet nu också, och min fråga till är följande: Om det blir en ny regering med och KD efter valet, tänker ni i så fall återinföra vårdnadsbidraget, som är skadligt för integrationen? 147 (M) replik: Det märks att är en erfaren minister. Man kan ta hela migrationsdebatten och flytta fokus till vårdnadsbidraget, men nej, som moderat är jag inte för vårdnadsbidraget. När det gäller vad som kommer att ske i förhandlingarna om vi får majoritet i och kan bilda regering kan jag inte sia om det. När var nytillträdd migrationsminister var han nere i ett av flyktinglägren i , och kommenterade det så här : ”… ser allvarligt på … utspel om att ge tillfälliga uppehållstillstånd till asylsökande. En uppluckring av Reinfeldt-linjen, sa till Ekot under ett besök i ett syriskt flyktingläger.” för migrationsministern en annan politik. har lagt fram förslag om att huvudregeln ska vara tillfälliga uppehållstillstånd, vilket vi är för. Min fråga till migrationsministern är: Hur kommer det sig att ministern , och år har intagit alla möjliga slags positioner och sedan försöker trycka dit för vårdnadsbidraget, som om det skulle vara det största svenska integrationsproblemet? Problemet, fru talman, är att Socialdemokraterna gör eftergift efter eftergift och försöker föra in en förtäckt amnesti både för alla vuxna män som saknar asylskäl men som omfattas av gymnasielagen och för dem som är här i men av olika skäl inte bör vara i . 148 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Nej, det finns inga förslag om några förtäckta amnestier. Det är bara fria fantasier och ett sätt att försöka tolka ett förslag vi har lagt fram på ett helt felaktigt sätt. Vi ska naturligtvis återkomma till hela migrationsfrågan senare under den här debatten, men jag ställde en fråga om just vårdnadsbidraget. Svaret jag fick är att nog inte är för det, men kunde inte svara på vad som ska hända sedan. Och det förstår jag, för varenda gång har styrt har man infört vårdnadsbidraget. Man gjorde det , och man gjorde det – under tryck från – . Frågan ligger dessutom fortfarande på bordet, ska jag säga; KD har ju föreslagit inte bara per barn, utan nu ska det vara i stället. Vad jag säger är att det vore ett dråpslag mot integrationen, framför allt av nyanlända kvinnor, om detta skulle återinföras. Den här frågan kommer alltså att få svara på fler gånger – det kan jag försäkra honom om. 149 (M) replik: Återigen kopplar man alla integrationsproblem till vårdnadsbidraget. Låt oss titta på den här regeringen, som består av Socialdemokraterna och : har gått fram med att kommuner inte ska få ge stöd till papperslösa som saknar skyddsskäl, och det säger regeringen nej till. Man säger nej till motprestation för den som uppbär ekonomiskt bistånd. Socialdemokraterna säger en sak på sin hemsida innan valet eller när de uttalar sig som socialdemokrater, men är även migrationsminister, fru talman.