prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — Vi pratar om arbetet med och kopplingarna till de länder dit svenska medborgare kanske har mest kopplingar via arbete, släktband, språk och en gemensam historia. Det finns få relationer som är så avgörande och värdefulla att vårda som relationerna mellan oss här i och våra närmaste grannländer i . För inte ens deltog jag tillsammans med folkvalda parlamentariker från alla de nordiska länderna och de självstyrande områdena i sammanträde i den här kammaren. Bland annat antog vi då uppmaningar till våra respektive regeringar om att samarbeta rörande en strategi för samhällssäkerhet och rekommendationer till våra respektive regeringar om att samarbeta för att stärka vår gemensamma krisberedskap i syfte att ha beredskap för lägen där vi går från det normala och ha ett starkare svar tillsammans. Vi har att hantera en pandemi som påverkar alla delar av våra samhällen och påverkar hela . Att gränserna mellan våra länder i det här läget har stängts är inte ett tecken på tillräcklig beredskap. Det är inte ens ett tecken på god beredskap – tvärtom. Det är i stället ett alldeles för tydligt exempel på att vi inte har klarat av att hantera den här krisen så bra som vi borde. Vi har fallit tillbaka i ett alltför snävt nationellt tänkande i stället för att möta gemensamma hot och kriser tillsammans. Det är nu av största vikt att tillsammans med regeringarna i de övriga nordiska länderna i första hand agerar för att öppna upp gränserna mellan våra länder och se till att människor kan röra sig som de brukar, så att vi inte låter medborgarna drabbas av gränshindren. Men det är också av stor vikt att vi efter det agerar i den anda som vi tillsammans uttryckte i strategin för samhällssäkerhet för att se till att vi möter kriser gemensamt. Hot, herr talman, ska mötas genom samarbete och tillit mellan de nordiska länderna. Vi debatterar dock inte bara det nordiska samarbetet utan också . Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga för både människa och natur. De är ett hot i sig själva men öppnar också upp för en ökad exploatering av nordområdena. Mer behöver göras för att skydda de känsliga områdena kring . Vi vill från sida att regeringen ska driva frågan om att etablera reservat för att skydda från exploatering som riskerar att skada och drabba både människor och natur. Jag vill därför yrka bifall till reservation 3 under punkt 2. Nordiskt och arktiskt samarbete Jag ser att min talartid tyvärr redan håller på att rinna ut. Men jag vill inte lämna er med känslan av att jag bara är förbannad. Ja, jag är förbannad över att gränser är stängda. Jag är förbannad över att samordningen från alla de nordiska länderna har varit för dålig. Jag är förbannad över att det nordiska perspektivet alltför ofta kommer i andra hand och över att vi har en bristande förståelse för hur detta drabbar människor, även svenska medborgare, inte minst i gränsregionerna. Men – min sista mening, herr talman – det är inte med den känslan jag vill lämna er, utan med känslan att anledningen till att jag är förbannad är att jag vet hur mycket vi har att vinna; jag hoppas att vi kan kroka arm för ett mer nära integrerat och välmående . (TALMANNEN: Det var av en de längre meningar jag hört. Jag påminner också om att vi ska undvika ord som kan uppfattas som svordomar i kammarens debatter.) 26 (KD): Jag har anmält mig till debatten i egenskap av ledamot i , men kanske först och främst som gränsbo. När jag drar upp rullgardinen har jag ett stenkast längre västerut. Det här är påtagligt närvarande i min och vår vardag ibland annat . Men det här gäller alla gränsområden, inte bara mitt eget. Det gäller mot . Det gäller mot . Det gäller mot . Det är glädjande att höra att det är ett så högt tryck i kammaren från vänster till höger i gränshinderfrågorna. Det var med en viss spänning, om inte optimism, som jag lyssnade på den norska regeringens presskonferens . Domen föll – och gränsen är fortfarande stängd. Utifrån de parametrar som presenterades på presskonferensen kommer vi tyvärr att ha en stängd gräns ganska länge, verkar det som. Det här pekar på regeringens diplomatiska misslyckande i frågan. Tyvärr späs det på av statsrådets partikamrat, som är kommunalråd i , min egen kommun. Han hotar nu med att stämma till på grund av att han ser detta som ett handelshinder. Allt detta tas verkligen inte positivt emot i , och det är inte bra för diplomatin. Jag har ställt ett antal frågor till statsrådet, både muntligen och skriftligen. då statsrådet har svarat har hon framhållit att det förs positiva och konstruktiva samtal med . Det har andats en väldig optimism i statsrådets svar, vilket är positivt. Tyvärr har det ändå inte burit frukt. har valt att gå en egen väg i pandemihanteringen, och tyvärr får vi nu fortsätta att gå ensamma. Det är ingen som vill leka med oss. Vad som är än värre är att vi ser former av gryende nationalism. Det bekymrar mig storligen. Nordiskt och arktiskt samarbete De ekonomiska konsekvenserna är miljardförluster. Om stängningen av gränsen kommer att vara längre kommer det att ske otroligt många konkurser. Gränsregionerna har varit välmående just för att vi har haft gränshandeln och möjligheterna till arbete. är det stor risk att detta kommer att förändras radikalt. Sedan har vi en annan aspekt som jag brukar ta upp varje gång och som är minst lika viktig som den ekonomiska, nämligen den sociala aspekten. Det här splittrar släkter och familjer och drabbar vänskapsband. Det försvårar också enormt för föreningslivet. Det är ett sammelsurium av samarbeten över gränsen i vårt föreningsliv, med fotbollslag och så vidare, som inte längre fungerar. De som upplevde och fortfarande lever säger att det var lättare att passera gränsen legalt under kriget än vad det är . Som jag sa tidigare ser det ut som att de stängda gränserna kommer att vara länge utifrån de parametrar som man drog upp. Regeringen måste växla upp det diplomatiska arbetet drastiskt. i gränshindersamarbetet skulle jag önska att låg betydligt närmare en riksgräns – då hade vi kanske fått annat ljud i skällan gällande vårt gränshinderarbete. Vissa får passera gränsen. Vi hörde nämna att det har varit problem vid den finska gränsen. Precis samma problem ser vi vid den norska gränsen. Polisen säger: Det er en forskrift som er meget vanskelig att forholde seg til. Därför blir min avslutande uppmaning till samarbetsministern att man är tydlig mot så att de regler som gäller för vilka som ska få passera gränsen verkligen blir tydliga. är det godtyckligt. Du måste träffa rätt polis. Detta leder kanske till ett grönt för att det blir färre som reser. Men det leder absolut inte till ett konkurrenskraftigt och hållbart . Till det är vägen nu väldigt lång. måste absolut växla upp. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Granskning av utländska direkt-investeringar § 6 Granskning av utländska direktinvesteringar betänkande 2019/20:UU18 Granskning av utländska direktinvesteringar 27 (S): Redan före coronaepidemin var frågor uppe om utländska direktinvesteringar i företag som kan påverka säkerhet, allmän ordning och skyddsvärda företag. och rådets förordning 2019/452 från om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen trädde i kraft och ska tillämpas från . Regeringen tillsatte en utredning kallad med syfte att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Syftet är att kontrollera uppköp och strategiska förvärv av bolag med säte i vars verksamhet eller teknologi har betydelse för säkerhet eller allmän ordning. Utredningen lämnade ett delbetänkande med förslag på anpassningar av och kompletterande bestämmelser till EU-förordningen. Utredaren ska föreslå ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar. Granskning av utländska direkt-investeringar Coronaepidemins påverkan på både den globala och den svenska ekonomin har bland annat lett till vad som kan kallas för en rea på företag. Som på alla realisationer går försäljningen fort. Därför har det blivit mer bråttom än tidigare att hantera eventuella problem som kan uppstå med att säkerhetsmässigt skyddsvärda företag riskerar att köpas upp av länder eller bolag i länder där dessa företag kan användas för att underminera svenska säkerhetsintressen. finns det en lagstiftning som gör att om en investering är aktuell i en verksamhet som har betydelse för säkerhet gäller säkerhetsskyddslagen 2018:585. Enligt 2 kap. 9 § säkerhetsskyddsförordningen ska en verksamhetsutövare som avser att överlåta säkerhetskänslig verksamhet innan ett sådant förfarande inleds anmäla det till Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten. Verksamhetsutövaren ska också upplysa den enskilda investeraren om att säkerhetsskyddslagen gäller för verksamheten. Men lagstiftningen ger inte möjlighet till granskning av den utländska investeraren. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare, tidigare ordföranden i , uppdraget att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas, den så kallade . Syftet är att kontrollera uppköp och strategiska förvärv av bolag med säte i vars verksamhet eller teknologi har betydelse för säkerhet eller allmän ordning. Utredaren ska bland annat analysera vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regler om granskning, föreslå under vilka förutsättningar utländska direktinvesteringar ska kunna hindras och vilka förbehåll för sådana investeringar som bör kunna ställas upp, föreslå vilken befintlig myndighet som ska ansvara för granskning av utländska direktinvesteringar och föreslå de anpassningar och kompletterande bestämmelser som är nödvändiga för att EU-förordningen om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen ska kunna tillämpas i samt lämna nödvändiga författningsförslag. I direktivet framhåller regeringen att utländska investeringar är av stor vikt för det svenska samhället eftersom är en liten, öppen ekonomi som är beroende av handel med andra länder. Regeringen konstaterar att utländska direktinvesteringar kan påverka säkerhet genom de risker som kan finnas när utländska aktörer förvärvar verksamheter inom vissa sektorer, till exempel kritisk infrastruktur och säkerhetskänsliga uppgifter och teknologier. överlämnade delbetänkandet Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar till regeringen. I delbetänkandet föreslår utredningen att det ska införas en ny lag och en ny förordning med kompletterande bestämmelser till EU-förordningen. Vidare föreslås , , vara kontaktpunkt. konstaterar i likhet med förslagsställarna att det allvarliga ekonomiska läget till följd av coronapandemin kan göra att svenska företag och immateriella tillgångar värderas lågt, vilket kan medföra att intresset för utländska direktinvesteringar ökar. Granskning av utländska direkt-investeringar Utskottet noterar det arbete som pågår inom och delar uppfattningen att utformandet av ett komplett system för granskning av direktinvesteringar är en komplicerad fråga som kräver noggranna överväganden. vill utskottet, liksom försvarsutskottet och näringsutskottet, understryka att arbetet, mot bakgrund av den pågående ekonomiska krisen till följd av coronapandemin, är tidskritiskt och måste genomföras skyndsamt. Regeringen bör därför genomföra åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska investeringar inom skyddsvärda områden, däribland återkomma till med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Regeringen bör också skyndsamt utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen 2019/452 om utländska direktinvesteringar. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkande UU18. 28 HANS (M): Vem är det som kör egentligen? Frågan, som är hämtad ur en Disneyfilm med Långben, och , har upprepats, trots allt allvar här i . Den är på många sätt befogad. Jag överlåter frågan att i grunden besvaras av den nuvarande regeringssidan och de budgetsamverkande partierna. Jag kan i varje fall konstatera att vi moderater har kartan. Det är den vi använt och använder. På område efter område har det blivit precis som vi moderater angett nu i allt från behovet av masstestning till ekonomiskt stöd till näringslivet. Så sent som i går kom besked om 100 miljoner till de regionala flygplatserna, precis som vi föreslagit och som andra partier fram till nu avstyrkt. handlar det om utländska investeringar i pandemins spår och om att ta fram ett regelverk som försvårar och förhindrar. Det är ett enigt utskott som står bakom det förslag som läggs fram. Utländska investeringar i svenska företag har varit, och kommer att vara, viktiga för att skapa arbetstillfällen och stärka svensk konkurrenskraft i en global ekonomi. Det är väsentligt att slå fast och understryka värdet och vikten av en fri och öppen ekonomi. Dock kan det finns en överhängande risk att svenska företag i stort behov av kapital som ett resultat av coronakrisen kan bli föremål för investeringar eller uppköp. har ännu inget regelverk för att granska och ytterst stoppa utländska direktinvesteringar som skulle kunna hota nationella svenska intressen. Det kan handla om infrastruktur, energi eller företag med mycket hög innovativ förmåga. Det kan också vara fråga om att statsägda företag i centralstyrda länder vill köpa upp teknikföretag i framkant. Detta är något som vi moderater återkommande har uppmärksammat. Sanningen är den, herr talman, att andra stater har skyndat på. Där finns det nu regelverk på plats. är ett av de länder som helt saknar mekanismer att läsa av vad som händer i fråga om uppköp och legala möjligheter att försvåra eller förhindra sådana. Granskning av utländska direkt-investeringar Frågan väcktes från början av EU . och övriga borgerliga partier har drivit på, och regeringen har därefter vidtagit vissa mått och steg. En utredning under förre rikspolischefen ledning tillsattes. Det finns anledning att ha höga förväntningar på den, men ett slutresultat ska läggas fram först sent , alltså 2021. Med remiss och andra prövningar finns det anledning att befara att ett nytt regelverk baserat på denna utredning inte kommer att finnas på plats förrän efter valet . Vi moderater anser att det brådskar av hänsyn till intressen. Det är just för att kravet ska ställas på regeringen att i närtid få möjlighet att återkomma med förslag om myndighetsinstruktioner och andra åtgärder i enlighet med den inriktning vi föreslår som har väckt det utskottsinitiativ som vi nu debatterar och ska besluta om . Vissa idéer har redan presenterats. ISP, , ska göras till den som koordinerar arbetet. Lagförändringar ska läggas fram. Det har talats om ett ikraftträdande . Det tycker jag är i senaste laget. Jag uppmuntrar därför regeringen och regeringssidan att agera skyndsamt och är ganska övertygad om att i dessa coronatider inte på något sätt utgör ett hinder för detta eller medverkar till försening. Så sent som på frågestunden här i uppmanade jag via utrikesminister regeringen att medverka till att ta fram ett regelverk. Tyvärr möttes jag då av uppdragna axlar. Jag citerar ur protokollet, herr talman: ”Detta är ett väldigt komplicerat område, och det handlar om att noggrant balansera intresset av att skydda kritisk infrastruktur och verksamhet från skadliga uppköp. finns ett intresse av att upprätthålla attraktionskraft för utländska investeringar.” Däremot har mer hänt . Statsråden och har via pressträffar låtit meddela att saker är på gång. Min uppmaning är därför: Låt oss nu öka tempot! Att kinesiska intressen skaffar sig aktier och därmed inflytande i det i tidigare flitigt använda flygsällskapet Norwegian har väckt både uppmärksamhet och kritik, inte minst i sociala medier. I sociala medier har folk deklarerat att andra flygbolag ska användas . Det pekas på hur därmed har flyttat fram positionerna. De starka reaktionerna är intressanta och säger åtskilligt om den kraftigt försämrade synen på : från partner och uppskattad investerare till vad som ses som ett politiskt, ekonomiskt och teknologiskt hot, i vårt land kraftigt accentuerat av allt från den kinesiska ambassadörens mångfaldiga utfall från residenset i till all oklarhet kring den fängslade svenske förläggaren . I fallet med Norwegian verkar det vara lån som omvandlats till aktier. Formellt är det som står bakom, det i sin tur kontrollerat av . Det är i händerna på , som sedan kontrolleras av . Så kan det i ytterligare några steg sökas bakåt till huvudägaren i form av regeringen och därmed i – en röd lackask i en röd lackask. Granskning av utländska direkt-investeringar finns det skäl att understryka att och kinesiska investeringar inte helt ska avfärdas. Det finns trots allt områden och sektorer för samarbete. Men det gäller att vara tydlig. Det är kanske inte heller de mest kända, stora företagen som nödvändigtvis är de mest skyddsvärda, ej heller det som regeringen nu laborerar med: att det ska begränsas till de säkerhetsskyddsklassade. Oron borde i stället gälla de mindre och mellanstora företagen inom strategiska områden, exempelvis artificiell intelligens eller halvledarteknik, där främmande makt vill skaffa sig ett otillbörligt inflytande. Därför tar vi detta initiativ. ska vara en öppen och dynamisk ekonomi som välkomnar investeringar, men det är lika viktigt att vitala tillgångar inte säljs ut och att olämpliga aktörer inte ges avgörande inflytande över svensk ekonomi och politik. Det är därför som nu kan se att det finns en massiv majoritet för att förmå regeringen att agera och se till att ett regelverk för utländska direktinvesteringar kommer på plats. Jag är inte alldeles säker på vem som kör. Men jag vet någon som har en karta. 29 (SD): Jag vill börja med att säga att det är en fröjd att stå här . Det är jättekul att utrikesutskottet har enats i frågan om en granskningsfunktion av utländska strategiska förvärv av svenska bolag. Jag hade givetvis gärna sett att denna enighet kommit tidigare, men bättre sent än aldrig. Att det nu finns ett plötsligt behov av detta visar tyvärr att det regelverk som vi har haft inte har varit tillräckligt. Det visar med all önskvärd tydlighet att vårt land är sårbart, just för att man naivt nog har trott att vi inte skulle hamna i den situation som vi just nu befinner oss i. Faktum är att återkommande har lagt en rad olika förslag på det här området. Att vi varit tidiga med förslag till åtgärder handlar just om att det vi ser på intet sätt är något nytt. Även om det nu blir mer påtagligt för har vi sett detta tidigare. Det har helt enkelt varit uppenbart. Särskilt vi som arbetar med utrikesfrågor på daglig basis borde för länge sedan ha sett hotbilden från . Av den anledningen förvånar det mig att konsensus inte har kunnat nås tidigare. Jag lade märke till att refererade till frågestunden . Jag minns den frågestunden, och jag minns frågan. Faktum är att , , behandlade vi ett sådant förslag här i , ett förslag som definitivt är relaterat till vad vi diskuterar . Det förslaget röstade samtliga partier, inklusive , nej till. Det förvånar mig att alla ledamöter som står enade enkelt och utan att tveka bara kunde rösta ned ett förslag som handlade om att utestänga företag med väl dokumenterad koppling till icke-demokratiska regimers underrättelsetjänster från att leverera kritisk infrastruktur i . Hur kan man säga nej till ett sådant förslag? Det övergår mitt förstånd. Starka indikationer talar för, och har länge talat för, att är inställt på konfrontation snarare än fredlig samverkan med västvärlden. Den kinesiska strategin fokuserar på två saker: information och infiltration. Granskning av utländska direkt-investeringar För att lyckas med strategin används ofta investeringar och strategiska förvärv inom ett brett spektrum av verksamhetsområden. Det har vi sett . Storskaliga och långtgående strategiska investeringar från kinesiska aktörer utgör en säkerhetsrisk. Detta har tillåtits försiggå obemärkt och utan vidare säkerhetspolitisk bedömning från den svenska sidan. Exempel på kinesiska ekonomisk-politiska intressen varierar från uppköpet av och medicinsk forskning till intressen av mer geopolitisk karaktär i svenska hamnar och telekomnätverk såsom 5G. Kommunistregimens ambitioner om en ökad maktutövning genom ekonomiskt och politiskt inflytande över centrala samhällsfunktioner i vår del av världen utgör ett verkligt hot mot vårt fria samhälle. Bara det faktum att man låtit Huawei, med väldokumenterade kopplingar till den kinesiska regimen och den kinesiska underrättelsetjänsten, verka fritt i är en skandal. Att porta företaget har varit en självklarhet i flera andra länder, som sett en säkerhetsrisk i att tillåta företaget att leverera och således också kontrollera samhällskritisk infrastruktur och information. Mot bakgrund av att i närtid har genomlidit minst sagt allvarliga misslyckanden på informationssäkerhetsområdet är det av än större betydelse att vi stärker vår förmåga att hantera säkerhetshot inom den samhällskritiska infrastrukturen. behöver definitivt mer än bara tillfälliga lösningar i frågan. De hot vi ser genom förvärv är inte isolerade till just , och den skada vissa utländska bolagsförvärv kan orsaka vårt samhälle och vår säkerhet är på intet sätt något tillfälligt. Av den anledningen har också förespråkat ett mer permanent regelverk för utländska bolagsförvärv med en granskningsfunktion som inte bara inrättas temporärt. Ett sådant regelverk med tillhörande granskningsfunktioner anser vi bör komma på plats . Vi anser att tidsfaktorn i frågan är av central betydelse för regeringens förmåga att hantera hot från länder som . Att få ett regelverk och en ny granskningsfunktion för att stärka förmåga att hantera den typen av hot är vår främsta prioritering. Det är vår skyldighet att säkerställa ett adekvat skydd mot uppenbara säkerhetshot. Med detta sagt, fru talman, vill jag först och främst tacka och för att de har lyft upp frågan igen och för att utskottet har kunnat enas . Jag vill än en gång ödmjukt be övriga partier att lyssna på oss. Låt oss göra detta till något permanent för vårt fria samhälles bästa. 30 (C): EU, vårt , står upp för frihet, öppenhet och demokrati och står upp för frihandel. Det har tjänat, och tjänar, oss väl. Men det är uppenbart att andra stater också vill vara med och utnyttja möjligheterna; inte minst har vi sett det i takt med växande ekonomiska och politiska muskler. Vi har sett hur länder som är föremål för vapenembargon eller andra internationella sanktioner utvecklat en uppköpsstrategi för att kringgå våra regler och köpa in sig i företag som producerar det de vill ha men inte kan få. Vi har sett hur de genom intrikata ägarförhållanden skapat bilder av ett riskkapitalbolag som verkar till synes som alla andra men döljer sådant som är av strategiskt statligt militärt intresse. Granskning av utländska direkt-investeringar Det var mot den bakgrunden som EU lyfte fram den förordning som är bas för det vi diskuterar . Det är fråga om en ram för granskning, och förordningen ska tillämpas från . Regeringen gav mot den bakgrunden utredaren i uppdrag att ta fram ett förslag till granskning av utländska direktinvesteringar. Den utredningen ska redovisas . Ett delbetänkande kom , och det pekar ut några nya förslag. Men det var ungefär som covid-19 slog till, fru talman. Pandemin har drabbat hela världen, också oss och EU. Den utvecklade inte bara en hälsokris utan också en ekonomisk kris för många av våra företag. Det har vi sett inte minst i alla de förslag som har lagts på bord för att försöka överbrygga det som har hänt. Men detta har också skapat en möjlighet. Som alltid i kriser finns naturligtvis möjligheter för den som är rask att köpa in sig i eller köpa upp strategiska företag. Därför måste självklart samtliga faktorer som lyfts upp i den förordning som EU tog fram beaktas.