prot · H709136 · 2020-06-10 00:00:00 — Demokratin måste också kontinuerligt utvecklas och anpassas till en föränderlig värld. Det är därför nödvändigt att ständigt vara på tårna och fundera på om skyddet för demokratin är tillräckligt starkt. Det finns glädjande nog en bred samsyn i riksdag om behovet av att göra mer för att vår demokrati ska bli starkare och mer robust. Regeringen har, som ett led i januariavtalet, tillsatt två parlamentariska kommittéer för att dels stärka grundskyddet för de demokratiska strukturerna, dels öka valsystemets motståndskraft mot manipulationer. Demokrati bygger på delaktighet, och då behöver alla ha möjlighet att ta del av och själva delta i de demokratiska processerna. Det handlar om allt från möjlighet att delta i val till att kunna ta del av offentliga handlingar. För är ett valsystem som är tillförlitligt av yttersta vikt. De som röstar ska kunna vara säkra på att deras röst verkligen räknas. De ska också kunna vara säkra på att valhemligheten är tryggad. Valsystemet, särskilt när det gäller tillgänglighet för personer med grav synnedsättning, behöver därför ses över. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet Frågan om hur just synskadade, och andra väljargrupper som kan ha svårt med nuvarande röstningsförfarande, kan utnyttja sin rösthemlighet kommer att ses över i den parlamentariska kommittén för stärkt skydd mot manipulationer av valsystemet. Kommitténs uppdrag är också att föreslå åtgärder för att förbättra möjligheterna för just dessa väljargrupper. Däremot kvarstår frågan om valsedelssystemet kan behöva ses över. Jag menar att frågan om valsedelssystemet förtjänar att diskuteras och problematiseras. Vallagen och valförordningen innehåller detaljerade bestämmelser om valsedlarna. Vid val används tre slags valsedlar: partivalsedlar, namnvalsedlar och blanka valsedlar. Samtliga valsedlar ska innehålla uppgift om vilket val de är avsedda att användas i. I valförordningen regleras vilken storlek valsedlarna ska ha, vilken papperskvalitet de ska ha, att färgerna ska vara gul, blå och vit och vem som ska tillhandahålla alla valsedlar. Sedan valet till är det också möjligt för väljarna att på valsedlarna skriva namnet på den kandidat och det parti hen önskar rösta på. Till val trycktes, enligt , ca 673 miljoner valsedlar, vilket motsvarar ca 83 valsedlar per röstberättigad. Den totala kostnaden för inköp av valsedelspapper, tryckning och emballage av valsedlar uppgick till , exklusive kostnader för frakt. Lägg därtill en betydande miljöpåverkan i form av transporter, pappersförbrukning samt destruktion och återvinning, för de valsedlar som inte används vid valet återvinns eller kastas bort. Mot bakgrund av mångfalden av och maskineriet med valsedlar är det hög tid att ifrågasätta och pröva giltigheten i den gällande ordningen. Hur svåröverskådligt upplever inte dagens väljare att det här valsedelssystemet är? Det har heller inte blivit lättare för vare sig väljare eller valförrättare med de skärpta krav som inneburit på avskärmningar av valsedelsställ. De tjänar förvisso det vällovliga syftet att valhemlighetens skydd stärks. Men vi vet alla vart vägen som är kantad av goda föresatser leder. Vi i är absolut inte de första att försiktigt ställa oss frågan om dagens valsedelssystem är ändamålsenligt. har, som föregående talare nämnde, bland annat i erfarenhetsrapporter efter de senaste tre allmänna valen, förgäves, lyft fram behovet av en översyn av valsedelssystemet. anser att behovet av ett nytt system är både brådskande och stort. Den menar att ett nytt valsedelssystem, både på totalen och vad gäller olika typer av valsedlar, skulle ta bort ett antal av de absolut största sårbarheterna i valsystemet. Myndigheten menar i sin erfarenhetsrapport val att nuvarande system ”orsakar problem som undergräver förtroendet för valet som helhet”. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet Även den internationella valobservationsinsatsen vid valet från för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, Odihr, har försökt uppmärksamma oss lagstiftare på behovet av en översyn. Senast har, som föregående talare sa, även lyft fram precis den här problematiken och hur man skulle kunna avhjälpa de sårbarheter och problem vi ser med köbildning, avskärmningar och konsten att hålla ordning bland valsedlarna, som sannerligen inte är enkel. Vad skulle då lösningen och alternativet till dagens valsedelssystem vara? lyfter fram ett system med neutrala valsedlar, det vill säga valsedlar utan både förtryckt partibeteckning och förtryckta kandidater, där väljaren själv på anvisad plats fyller i en siffra för parti och eventuell personröst som motsvarar partier och kandidater som ställer upp i valet enligt en skriftlig förteckning. Ett sådant system används i bland annat . Ett system med neutrala valsedlar har många fördelar. pekar på att det skulle lösa problemet med bevarandet av valhemligheten vid valsedelsställen och minska otydligheten kring utläggning av valsedlar. Det skulle också kunna leda till att röstningsprocessen blir enklare och likadan, oavsett var och när väljaren röstar, samt att partierna oavsett storlek skulle kunna få tydligare och mer lika förutsättningar. Det skulle förbättra beredskapen för extra val och genomförande av omval, eftersom tryckning och distribution av valsedlar är tidskrävande moment. Mindre antal valsedlar och möjligheten att återanvända dem skulle också minska kostnader och miljöpåverkan. Jag menar därför att förslag att se över valsedelssystemet i dess helhet, med sikte på ett förenklat, förbättrat och mindre sårbart system där användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryckning av en valsedel per val och person särskilt övervägs, ligger i tiden och förtjänar att diskuteras på allvar. I en föränderlig värld måste vi kontinuerligt utveckla och anpassa oss och vår demokrati. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. 153 HANS (S): Ett valsystem med stor legitimitet är en viktig grund för en demokrati. Naturligtvis måste valsystemet därför ständigt vårdas och ses över. Säkerhetsrisker, hot mot valhemlighet och annat måste därför ständigt granskas för att vi ska se om förbättringar kan göras. finns det ett stort egenvärde i att valsystemet känns igen av väljarna. Därför krävs det en stor varsamhet och försiktighet vid förändringar. En parlamentarisk utredning är nu tillsatt som kommer att titta på en del olika saker. Vi ser fram emot resultatet av utredningen. Jag vill därför yrka bifall till förslaget i KU12 och därigenom avslag på samtliga motioner. KU har också haft en egen uppföljningsgrupp som tittat på valen 2018 och 2019. fick in 723 överklaganden av valet, vilket är ett rekord. En orsak till detta var att kraschade på valnatten. Jag tror att vi är många som var frustrerade när det inträffade. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet En annan orsak är att överklaganden har blivit mycket lättare med digitaliseringen. Det är bara att sända i väg ett mejl. Det märker en del av oss också i våra mejlkorgar. Uppföljningsgruppen konstaterar att överklagande ska vara lätt. Men det bör också vara tydligt på vilka uppgifter som en överklagan ska innehålla för att därigenom göra att de överklaganden som kommer in är giltiga. Inför valet infördes också en förbättrad incidentrapportering, vilket kan höja kvaliteten på valprocessen. Gruppen rekommenderar också att har god kommunikation med se till att har tillräckliga resurser för att kunna sköta sitt arbete efter nästa val. 154 (M): Den här debatten rör någonting så allvarligt och viktigt som en av förutsättningarna för vår demokrati, nämligen vårt valsystem. Det är mekaniken som gör att vi sitter här och att vi kan göra det med en demokratisk legitimitet. Det är ett system som har funnits under en förhållandevis i vår moderna historia och är någonting som vi måste förvalta med stor försiktighet. Därför är det med glädje som jag lyssnar till kollegorna i . De ger uttryck för den varsamhet, det ansvarstagande och den försiktighet som vi behöver använda oss av när vi målmedvetet ska värna vårt valsystems legitimitet och det långsiktiga förtroendet för valsystemet hos dem vilkas förtroende vi bär. Det är en minst sagt delikat uppgift. Därför är det också viktigt att alla frågor som ställs kan diskuteras seriöst. Det gäller alltifrån hur våra valsedlar ser ut nu och hur det systemet kan förbättras till hur överklaganden har skett tidigare, hur de sker nu och hur de ska ske . På det stora hela upplever jag att vi har en ganska bred enighet om hur detta ska se ut. Jag tror att det också är en förutsättning för legitimiteten i systemet. Ansvarstagandet lyser igenom när debatterar den här formen av frågor. Låt mig uppehålla mig kring det som utvärderingsgruppen har tittat närmare på om just överklaganden och den processen. Det är viktigt att man ska kunna ifrågasätta detta viktiga system. Det är i sig en grundbult i demokratin att ifrågasättandet alltid finns där. Klarar inte våra demokratiska system att ifrågasättas och svara på de frågor som möjligen kan ställas håller de helt enkelt inte måttet. Men för att den processen ska kunna bli välfungerande och värdefull måste resurserna för att ta hand om de överklaganden och klagomål som finns vara på plats, och kvaliteten på de frågor som ställs måste också säkras. Vi behöver utveckla detta på ett sådant sätt som gör att man när man ställer frågan och ifrågasätter vad som har skett genom ett överklagande också varslas om att man måste utveckla och beskriva vad det är som man egentligen ifrågasätter. Vem är jag? Hur kan följdfrågor möjligen ställas om det är någonting som är oklart om det jag menar? Där tror jag att vi har en utvecklingspotential. Det har kanske ibland varit lite för lätt att bara låta ett mejl gå iväg. Det är svårt för den som sedan ska pröva överklagandet att få en fullständig bild av vad som egentligen har skett. På så vis kan även saker som borde ha uppmärksammats tydligare falla mellan stolarna. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet Det ska i sin tur vägas mot att det inte får vara för svårt att göra ett överklagande. Det kan i sig ha en hämmande effekt på vilka som vågar göra ett överklagande. Det finns en risk att man är rädd för att göra bort sig eller att man har svårt att sätta ord på det man har varit med om eller det man har uppmärksammat. Det är en svår balansgång som jag hoppas att tar vidare i det framtida arbetet. Vi konstaterar också i vårt betänkande att det är någonting som man kommer att behöva fortsätta att arbeta med. Vi förutsätter att det kommer att vara ett fokusområde inför framtida val. Innan jag avslutar skulle jag vilja säga några korta ord om vårt valsedelssystem. Det är ett system som vi har haft , och det finns ett igenkännande i detta. Men vi får heller inte bortse från de uppenbara praktiska svårigheter som detta ibland kan medföra. Vi stänger alltså inte dörren för en diskussion. Men för att en sådan diskussion ska kunna vara fruktbar krävs en bred enighet och en stor varsamhet med hur vi går fram med en sådan förändring till ett annat system. Förvirringen som riskerar att uppstå om det finns en bristande förankring inte bara bland våra partier utan framför allt bland våra väljare när man i sitt liv kommer till ett nytt valsedelssystem och ställs inför detta i valbåset får inte underskattas. Det är en stor förändring vi i sådana fall skulle ta oss för. Det är någonting som såklart också måste ske med stor varsamhet. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag i båda betänkandena. 155 (V): I får alla svenska invånare rösta. Men så har det inte alltid varit. Kampen för lika och allmän rösträtt i var en lång kamp. kom den första motionen om kvinnlig rösträtt. Först , efter ett intensivt och omfattande arbete, beslutade riksdag att införa allmän och lika rösträtt. Som talmannen väl känner till uppmärksammar detta 100-årsjubileum . Vi uppmärksammar detta demokratijubileum under hela mandatperioden eftersom det tog från det att det första beslutet fattades till det att de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna började tjänstgöra. , , , och var pionjärer för något vi ser som självklart, kvinnliga riksdagsledamöter. Men, fru talman, var det så att alla fick rösta efter 1921? Det fick inte de som dömts till fängelse, inte de som var i personlig konkurs och inte de som fick bidrag från fattigvården, alltså socialbidragstagare. Det fick inte de som hade skatteskulder och inte de som var omyndigförklarade. Först var varenda en av dessa olika rösträttsbegränsningar borttagen. Vad vill jag då ha sagt med detta? Jo, att rösträtten och vårt valsystem förändras och förbättras . är en mycket för var och en av oss som person. Vi har kanske tur att få leva så . Men i ett historiskt perspektiv är en ganska . Hur kommer rösträtten och valsystemet att se ut ? Vad kommer vi då att anse vara självklarheter? Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet I de betänkanden som behandlas i denna debatt anser precis som tidigare att rösträtten bör gälla från det kalenderår man fyller . Vi vill också se en sänkt rösträttsålder till på försök i valen till kommunfullmäktige. Vi har ett särskilt yttrande om det men ingen reservation. får man rösta först om man fyllt senast på valdagen. Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte får rösta i samma val. De som fyller dagen efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta till nästa val. Vi tycker att den ordningen är olycklig. Vanan att rösta, fru talman, grundläggs nämligen , och vi vet att valdeltagandet är lägre bland förstagångsväljare än i resten av befolkningen. Den valinformation som ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av till exempel ungdomsförbund och partier är därför särskilt viktig. Men den mobiliserande effekten försvagas av att många av de elever som uppmanas att gå och rösta i valet och som sitter i klassrummen inte har rösträtt. Särskilt i frågor som rör skola, fritid, samhällsplanering och andra områden som direkt berör ungas vardag tycker vi att det är rimligt och önskvärt att unga får inflytande. Vi anser därför att man på försök bör införa att sänka rösträttsåldern till så att den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare sjunker från till i valet till kommunfullmäktige. Det skulle innebära att en majoritet av förstagångsväljarna går i gymnasiet första gången de har rösträtt. Det skulle också ge skolväsendet möjlighet att utveckla och utvidga sitt demokratiarbete och att vara ett stöd för förstagångsväljare som behöver navigera bland politiska förslag och ideologier. För att demokratin ska fungera är ett välfungerande valsystem och ett högt valdeltagande avgörande. Det är därför viktigt att kontinuerligt granska och utvärdera vårt valsystem. granskning av EU-valet är därför värdefull inför arbetet i den tillsatta kommittén som ska göra en översyn av valsystemet i vissa delar. Jag tycker dock att det är viktigt att framhålla att vi har ett bra valsystem som är både rättssäkert och tillförlitligt. Men det kan absolut finnas vissa delar som borde förbättras. Därför har kommittén i uppdrag att se över hur valhemligheten och tillgängligheten i valsystemet kan stärkas ytterligare. Inom utskottet har vi, som har sagts tidigare, haft en grupp som har gjort en uppföljning av valen 2018 och 2019. I den konstaterar vi att antalet överklaganden har ökat under de senaste årens val och att många av dessa tyvärr är ofullständiga. Vi tycker därför att det måste bli tydligare hur man överklagar ett val. Det är viktigt att alla röstberättigade på ett enkelt sätt känner till hur och på vilket sätt man ska gå till väga om man vill överklaga. Annars kan valsystemets legitimitet urholkas. En självklar utgångspunkt är att valsystemet ska vara tillförlitligt och att de som röstar ska kunna vara säkra på att varje röst verkligen räknas. Av rapporter från de senaste valen framgår att så också är fallet och att valen som helhet genomförts både rättssäkert och effektivt. 156 (L): Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet Av respekt för att vi ska hålla vår samvaro här så kort som möjligt, även om vi alla säkert har lite debattabstinens just , och eftersom kollegerna i redan har tagit upp det mesta som behöver sägas ska jag fatta mig så kort som möjligt. Jag ska fokusera på de frågor som Liberalerna ännu inte har fått majoritet för i denna kammare. Valdagen, den andra söndagen , är fortfarande en högtidsdag för många. Det är, som vi vet, då alla röstberättigade medborgare lägger sina röster, som bland annat bestämmer vilka som kommer att ha äran att få stå och debattera i denna kammare eller i våra regionala och kommunala fullmäktigesalar. Liberalerna tycker att vi borde ha skilda valdagar till de olika politiska nivåerna, bland annat eftersom vi tror att den lokala politiken, där en avgörande del av den offentliga välfärdspolitiken beslutas om, kommer i skymundan av rikspolitiken. Vi tror helt enkelt inte att ansvarsutkrävandet blir lika tydligt som det hade blivit med skilda valdagar. Men, fru talman, eftersom vi ännu inte fått majoritet för skilda valdagar i denna kammare jobbar vi vidare på det. I har vi fortfarande ett högt valdeltagande. De flesta känner sig kallade, och så ska det vara i en fungerande demokrati. Så måste det vara. Ingen ska känna att ens röst är mindre värd än någon annans. Därför är det otroligt viktigt att människor med funktionshinder inte upplever hinder i vallokalen när de ska avge sina röster, att väljare med andra modersmål än svenska ska kunna ta åt sig av informationen och att väljare oavsett ålder, kön och kultur ska veta hur man röstar. Därför måste vallokalerna och valmaterialet vara utformade på ett sätt som alla kan ta till sig och som garanterar väljarnas integritet. Liberalerna har länge specifikt drivit frågan om personer med synnedsättning och hur de ska kunna rösta med bibehållen valhemlighet. Det är inte rimligt att väljare med synnedsättning saknar möjlighet att personrösta med bevarad full valhemlighet för att de måste be en valarbetare om hjälp med att kryssa på valsedeln. Därför är det glädjande att regeringen som ett resultat av januariavtalet och dess förhandlingar har tillsatt en utredning för att se över bland annat just dessa frågor. Jag hoppas att vi snart har löst detta hinder för personer med synnedsättning. Det är hög tid för detta. Den parlamentariskt sammansatta kommittén har i uppdrag att göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet, bland annat med syftet att stärka just valsystemet, vilket bland andra så förtjänstfullt redogjorde för. Jag tror personligen att vi generellt har varit något naiva när det gäller frågan om manipulation av val i . Vi skickar gladeligen ut valobservatörer vitt och brett över världen, och vi ska så göra. Men kanske ser vi inte grandet i vårt eget öga. Därför är jag glad för att man nu ska utvärdera reformen med avskärmningar av valsedelsställ och att röstmottagarna ges rimliga förutsättningar att hålla ordning bland valsedlarna och även på hur väljarna beter sig. Kommittén ska också analysera behovet av säkerhetsstärkande åtgärder för att ytterligare minska riskerna för manipulationer av val och se över hur man kan öka enhetligheten i hanteringen av frågorna i hela landet – i linje just med rekommendationer om ökad samverkan i valadministrationen och om möjligheter att meddela föreskrifter som är bindande för den övriga valadministrationen. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet Jag ser fram emot att kunna vara med och debattera resultatet av dessa utredningar, för som vi alla här brinner jag för frågan om öppna och fria demokratiska val. Kanske får vi rent av också debattera frågan om skilda valdagar den gången. Jag önskar en trevlig sommar om vi inte ses mer detta märkliga riksdagsår, som garanterat kommer att gå till historien. 157 (MP): Samhället är något som vi människor skapar tillsammans. Vi förenas av den gemensamma uppgiften att forma vårt samhälle för en ny tid. Den nya tiden är inte bara här och och för oss, utan också för kommande generationer. Verktyget är demokrati, och metoderna är demokratiska. Samhället är till för oss alla, och det skapas av oss alla tillsammans. Som redan har redogjorts för diskuterar vi frågor som har med allmänna val att göra: , utskottets uppföljning av valen och motionsbetänkanden. Jag gör några reflektioner utifrån det. Valen är den självklara kärnan i vår demokrati. Det står i regeringsformen – en av våra grundlagar – där detta manifesteras: All offentlig makt utgår från folket. Det svenska folkstyret bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt. Jag tycker att detta är något starkt att luta sig emot, och det omfattar verkligen oss alla. Bland de motioner som vi har hanterat i utskottet och som föreslås avslås finns viktiga demokratiska tankar som jag trots avslag vill att vi ska bära med oss. Vi har i enlighet med grundlagen en uppgift att alltid stärka och utveckla demokratin och att göra det möjligt för folk att känna att makten verkligen utgår från dem. Det kan handla om att inkludera fler i det demokratiska hantverket. Hur uppmuntrar vi människor att verkligen ta till vara makten genom att använda den rösträtt de har? Ett annat sätt att inkludera fler är att göra så att fler får rösträtt. Vi har varit inne på lite olika sätt att göra detta. I motioner föreslås, som ni har hört, att man ska få rösta från det år man fyller 18. Andra vill att man ska få rösta i kommunalval från det att man är . Tankarna finns redan i , som föreslår provkommuner med åldersgräns för att rösta. Jag ser fram emot när vi kan inkludera fler i de allmänna valen genom sänkt rösträttsålder till . Där är vi inte än , men vi vet också att utvecklingen av demokratin tar tid. Vi har hört om den viktiga utredning om valfrågor som påbörjar sitt arbete , där man bland annat ska utreda hur synskadade ska kunna rösta och välja sina kandidater med samma valhemlighet som vi som ser namnen tydligt på valsedeln. Det är ett sätt att inkludera fler och försäkra de synskadade att valhemligheten gäller också för dem. Jag har inte varit politiker hela livet. Jag är en lärare och byråkrat som för är en kugge i det demokratiska maskineri som är en del av att styra . Jag gillar ordning och reda och tycker att ett uttryck som ”land ska med lag byggas” är ett minst lika vackert uttryck för demokratin som ”votering är begärd och ska verkställas”. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet Vi har ju en grundlag som ger oss tydliga regler. Vi ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. I uttrycker vi det som att all svensk politik ska driva på för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. En stark demokrati med engagerade medborgare är viktig för att skapa och vårda ett dynamiskt samhälle. Denna demokrati utmanas runt om i världen och här i . Tilliten till det demokratiska systemet behöver fortsätta att vara stark. Jag tror att det handlar om att fler behöver känna att de är inkluderade i det demokratiska arbetet. Där hänger ganska mycket på oss här i kammaren och våra kollegor som kanske följer oss digitalt . Vi behöver bli bättre på och tydligare med att bjuda in fler till det demokratiska arbetet. Det handlar om mer än valen på valdagen; det handlar om allting som sker mellan valen. Det är ju där vi är . Jag vill också vara tydlig med att ett demokratiskt samhälle behöver sina kritiker. Vi behöver en stark journalistik och en oberoende public service i allmänhetens tjänst, och den behöver finnas över hela landet. Jag vill också vara tydlig med att demokratin försvaras med demokratiska medel. I vårt parti står vi upp för ett öppet – och . Vi står upp för tryck‑, yttrande- och religionsfrihet. Det är fundamenten för det demokratiska samhället. Men det är genom många människors engagemang vi kan hindra att antidemokratiska krafter får fotfäste i vårt land och i våra demokratiska församlingar.