prot · H70957 · 2020-01-14 00:00:00 — Den första handlar om hur jag avser att se till att alla medborgare, även på landet, ges möjlighet att få tillgång till snabbt bredband. Den andra handlar om vad jag har för åtgärdsplan för att motverka nya digitala utanförskap. Utgångspunkten för regeringen är att hela ska ha tillgång till snabbt bredband . hade av alla hushåll och företag tillgång till it-infrastruktur som tillåter hastigheter på , antingen genom en anslutning eller genom att vara i närheten av fibernät (Post- och ). är ledande inom EU i det avseendet. I landets mer glest befolkade delar är det ofta förenat med större utmaningar att åstadkomma marknadsmässig bredbandsutbyggnad. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) en satsning på till ett nytt stöd för utbyggnad av bredband fördelat över perioden –2022. Regeringen har uppdragit åt () att konkretisera hur framtida stödinsatser på bredbandsområdet skulle kunna utformas på ett effektivt sätt och avser att återkomma i frågan om utformningen av det nya stödet till bredbandsutbyggnad. När det gäller den andra frågan anser regeringen det viktigt att alla har förmåga och möjlighet att bidra till och delta i det digitala samhället. Det följer bland annat av regeringens digitaliseringsstrategi. Andelen av befolkningen som aldrig använt internet var 2019 enbart (SCB:s undersökning 2019). I jämförelse med andra EU länder ligger även här i framkant. behöver fler insatser göras. Regeringen genomför därför satsningar med utgångspunkt i att öka den digitala kompetensen och minska det digitala utanförskapet, och det krävs olika lösningar för olika grupper. Vi har tillskjutit medel till för projekt som har i syfte att personer med funktionsnedsättning eller andra speciella behov ska ges stöd för att lära sig att använda it och elektroniska tjänster. Regeringen har även skjutit till medel till öka den digitala delaktigheten genom etablering av Digidelcenter samt gett i uppdrag att samordna en utbildning av landets folkbibliotekarier i syfte att främja ökad digital kompetens hos allmänheten. har även antagit en ny lag om tillgänglighet till digital offentlig service vars syfte är att främja att information och tjänster som tillhandahålls digitalt av den offentliga förvaltningen är tillgängliga för alla. 43 (M): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. är ett av världens mest digitaliserade länder. Vi har och har haft företag som varit ledande i att ta fram tekniken för telefoni och digitalisering. Dessutom har vi ända sedan Axel tid en tradition att vara duktiga på att organisera vårt samhälle. Det har varit en framgångssaga för oss och har lett till att vår befolkning även utanför de stora städerna på ett självklart sätt kunnat kommunicera och ta en aktiv roll i samhället, alltifrån den tidiga telefonin till dagens internet. Vi kan nu vara på väg att förlora mycket av det vi tidigare vunnit. Vår tidiga utveckling av telefonin har lett till att vår befolkning är upplyst och lätt kan kommunicera. står vi inför en utveckling som på ett annat sätt lämnar människor utanför. När digitaliseringen fortsätter att utvecklas lämnar den alla dem som inte har en bra bredbandsuppkoppling utanför. som många smarta tjänster utvecklas digitalt kan många inte delta alls. som vi kan beställa läkemedel, boka tider hos vårdcentral eller kommunicera med hälso- och sjukvården via smarta tjänster kan många inte kommunicera alls. Det kan vara så att man delvis kan vara uppkopplad. Men utan ett robust och pålitligt bredband kan man inte fullt ut använda tekniken. skryter man i en del kommuner med att man har en stor procentandel av sina medborgare uppkopplade. Så kan det också vara. Men många bor nära städernas stortorg, och utanför tätorterna är situationen en helt annan. Där uppkopplingen behövs mest för att minska resandet, öka företagandet och öka servicen och tryggheten finns inget bredband alls. Där man skulle ha stor nytta av att sköta sitt företag på distans finns inte den möjligheten. Socialdemokraterna, vars mantra har varit att minska klassamhället, gör precis tvärtom. Det här kommer att skapa ett nytt sorts klassamhälle. Det är personer utanför våra tätorter som är de stora förlorarna. Den socialdemokratiska regeringen driver en politik där alltmer digitaliseras. Det är bra. Men finns inte infrastrukturen för detta. Hur ska man göra? Det är som att skicka post när posten inte finns i stora områden. Hur kan man alltmer lägga funktioner vid en vårdcentral eller en hemtjänst via ”smarta tjänster” när människor inte kan använda tekniken? som man önskar använda den nya tekniken eftersom den gör oss mindre beroende av bilen gör man precis tvärtom. Många kopparledningar tas bort och ersätts bara av mobil telefoni, som inte alltid fungerar. Dessutom är det ofta så att det funkar och sedan kopplas ned, och det innebär att det ärende man håller på med går förlorat och försvinner. 44 Statsrådet (S): Det var ett något märkligt inlägg av . Jag vill bara påminna om att har den största tillgången till höghastighetsuppkoppling i EU. av invånarna i har tillgång till detta. Vi har den största andelen medborgare som använder internet i hela EU. Jag tror att den senaste siffran enligt är . Vi har ju eftersläpning i den offentliga statistiken, men ökade bredbandsuppkopplingen på svensk landsbygd . har vi lagt 5 miljarder, alltså , på att skapa EU:s bästa bredbandsuppkoppling. Det finns inget land i EU som har lika hög grad av bredbandsuppkoppling eller höghastighetsuppkoppling i glesbygd som . Regeringen kommer att skapa ett helt nytt stöd just för att se till att de i glesbygd som fortfarande saknar en höghastighetsuppkoppling ska få tillgång till detta. Vi sköt till för detta i den senaste budgeten. kan alltså glädjas över att leva i det land i världen som både har den mest digitalt kompetenta befolkningen och den största tillgången till den absolut snabbaste uppkopplingen även om man råkar bo i glesbygd. 45 (M): Det stämmer som minister säger: Vi är den mest digitaliserade befolkningen i . Men har också lagt satsningarna på digitala tjänster. När man ska kontakta sin vårdcentral krävs det att man kan koppla upp sig digitalt. Annars hamnar man i en väldigt tråkig situation. Vi har anpassat samhället efter den höga graden av digitalisering. Jag besökte för att titta på krishantering där. I bekymrar vi oss för hur vi ska klara tjänster när de digitala ligger nere. Det problemet har man inte om det blir en jordbävning i eftersom man fortfarande har kvar alla de rutinerna. Det har vi inte i . Det krävs att man kan hämta sina provsvar och boka sin medicin digitalt, så vi har liksom inte något val. Utvecklingen kan inte vara medioker, för eftersom vi har tryckt på knappen som gör vår hälso‑ och sjukvård och en stor del av det offentligas servicefunktioner gentemot medborgarna digital måste alla ha detta. Jag bor utanför stan, och jag känner en del äldre personer som inte kan ha trygghetslarm eftersom tekniken inte finns. Då kan man inte ha en koppartelefon i stället, för det nätet är bortplockat. Trots att vi är bra i kan vi inte slå oss för bröstet när det gäller detta. Vi har gjort en jättestor reform, och den tycker jag att vi ska surfa på och dra nytta av. Men jag skulle önska att regeringen i stället för att satsa på höghastighetståg satsade på höghastighetsteknik vad gäller bredband. Det skulle innebära så mycket större besparing av transporter och göra att vi kan jobba så mycket smartare. Många skulle kunna jobba hemifrån och så vidare. En sådan satsning vore så mycket bättre. Alla vi som har tittat på gamla journalfilmer har sett hur det var när telefonin kom till . Det var inte fråga om att det skulle finnas någon i en buske någonstans som inte var med, utan verkligen alla fick telefoni. Den nådde ut överallt. Det är precis så jag önskar att regeringen nu ska jobba med bredband och uppkoppling: Alla ska kunna vara med. Då kan vi också hjälpa alla våra regioner med deras dåliga ekonomi och till fullo använda tekniken så att man kan nå många gamla som finns hemma och har svårt att ta sig någonstans. Dessutom har vi ju stora problem med kommunikationer, och det kostar rätt mycket att åka bil. Många skulle kunna använda tekniken fullt ut. Så fortsätt att surfa på med detta! Men vi ska inte vara nöjda, utan vi ska vara ännu bättre. Jag tycker att det är en självklarhet att vissa personer i samhället inte ska hamna på efterkälken när vi har ställt om tekniken. Om vi har ställt om tekniken måste tekniken komma alla till godo. 46 Statsrådet (S): var det första land i världen där nästan alla medborgare fick tillgång till elektricitet. Vi var ett av de första länderna i världen där alla medborgare fick tillgång till telefoni. kommer också att vara ett av de första länderna, om inte det första landet, i världen där alla människor får tillgång till en snabb bredbandsuppkoppling. Detta tror jag att både jag och kan fira. Men varför skulle det här vara ett argument för att skulle vara det sista land i världen som får tillgång till snabba tågförbindelser? sagt alla länder i har snabba tågförbindelser. Jag tror att höghastighetsjärnvägen i världen nu går två varv runt jorden. Men inte en enda meter av detta byggs i . Om vi ska få hela att utvecklas ska vi naturligtvis ha tillgång till snabba kommunikationer oavsett om de sker med digitala motorvägar, motorvägar, järnväg eller flyg. Ett litet land längst uppe i norra kan inte bara vila på en enda teknik. 47 (M): Nej, vi kan inte vila på en enda teknik. Och ingen vore gladare än jag om regeringen hade ekonomi till allt detta. Men vi ser att det finns en brist eftersom man talar om rätt långa perspektiv innan bredbandet kan nå ut till alla. Därför ser jag det som en enormt viktig fråga, som både är en klimatfråga, en medborgarfråga och en säkerhetsfråga, att alla får denna teknik. Det är den man måste prioritera som nummer ett. Jag träffar många som skulle önska att bo utanför storstäderna. Det är i hög grad infrastrukturen och kommunikationerna som gör att människor bor där det är lättast att ta sig någonstans. Om den digitala tekniken skulle finnas överallt skulle man lika gärna kunna sköta sitt företag via nätet ute i landet. Det skulle kunna vara en väldigt bra satsning. Vi talade tidigare om klimatsatsningar, och det här är även något av det absolut bästa att satsa pengar på om man både vill spara på resor och öka antalet arbetstillfällen ute i våra kommuner. 48 Statsrådet (S): Det kan vara betryggande för att veta att vi har satsat i storleksordningen på bredbandsutbyggnad. Det gör att är det land i hela den utvecklade världen som har den bästa bredbandspenetrationen. Det kan verka som ett annorlunda råd att ge en moderat, men jag ber att även fundera på den andra parten i detta, nämligen marknaden. Huvuddelen av den bredbandsutbyggnad vi har haft i har varit marknadsdriven, och den ska även fortsättningsvis vara marknadsdriven. Vi behöver de offentliga insatserna, men vi får inte glömma att vi också måste ha en marknadsdriven utveckling. Jag ser fram emot att vartenda hushåll i inom detta decennium kommer att ha tillgång till höghastighetsuppkoppling. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2019/20:186 om korruption inom biståndet 49 Statsrådet (MP): har med anledning av förekomsten av ett flertal korruptionsfall inom utvecklingssamarbetet frågat mig och regeringen om vilka åtgärder som regeringen kommer att vidta för att säkerställa att de skattemedel som går till biståndet, både bilateralt och multilateralt, inte försvinner i korruption. Korruption kan och ska aldrig accepteras. Att fortsätta bekämpa korruption är en central del i arbetet för att minska fattigdomen och uppnå de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Det är en fråga som jag och regeringen prioriterar högt. Regeringen ställer i genomförandet av biståndet krav på god kontroll och åtgärder mot korruption i multilaterala organisationer liksom i andra typer av bistånd. och Sida för en tät dialog med sina samarbetspartner och följer löpande upp biståndet med fältbesök, revisioner och utvärderingar. Regeringen kommer att fortsätta stärka Sidas resurser för att effektivt bekämpa korruption. Under detta år kommer Sida därigenom att kunna utöka antalet controllrar i verksamheten, både i fält och i . Sidas korruptionspolicy är att alltid förebygga, aldrig acceptera, alltid agera, alltid rapportera och alltid informera vid misstankar om korruption. Sidas medarbetare och samarbetsorganisationer är skyldiga att rapportera in misstankar om korruption till Sidas särskilda korruptionsutredare. Sida ser kontinuerligt över sina egna processer baserat på resultat från uppföljning av verksamheten och i takt med att verksamheten förändras. Genom att frågorna ges ytterligare resurser och fokus är det inte osannolikt att fler korruptionsfall kommer att uppdagas. Biståndet verkar i samhällen där korruptionen är systematisk, men det är också där biståndet behövs som mest. 50 (M): Tack, , för svaret! Jag tvivlar inte en sekund på vare sig , Sidas eller för den delen hela biståndsbranschens vilja att motverka korruption. Sida hänvisar på sin egen hemsida till ny forskning som visar att korruption har mer allvarliga och långtgående konsekvenser än vad man trott. Allra mest drabbas fattiga människor. Trots att i svaret låter oss veta att mycket görs visar verkligheten att det inte är tillräckligt. har det, som biståndsministern nämnde, rapporterats om en rad korruptionsskandaler inom biståndsvärlden. rapporterade att av allt bistånd inom hälsosektorn tros försvinna i korruption och mutor. har det rapporterats om att biståndsorganisationer i tvingas betala skatt till talibaner för att få bedriva verksamhet i de talibanstyrda områdena. Ledningen för Unrwa har anklagats för vänskapskorruption och för att ha spenderat pengar på ett flertal lyxresor. nämnde Sidas antikorruptionsregel – att alltid förebygga, aldrig acceptera, alltid informera. Man måste ställa sig frågan om det är tillräckligt. rapporterades det om organisationen , vilken fått i bistånd genom Sida. Enligt en utredning som gjordes av brittiska myndigheter var vanskötseln av organisationens ekonomi så grov att den gränsade till brott. Sida valde då att avsluta samarbetet med organisationen men avstod från att göra en polisanmälan och återkräva de skattemedel som redan betalats ut. Det här exemplet är anmärkningsvärt, både för att det inte var Sida självt utan brittiska myndigheter som upptäckte oegentligheterna och för att Sida valde att agera som man gjorde och inte återkräva de pengar som redan betalats ut. Det här skadar förtroendet för statsförvaltningen i allmänhet och såklart för Sida och biståndsbranschen i synnerhet. Jag måste lyfta fram det självklara: Om man gör som man alltid har gjort, ja, då blir det också som det alltid har blivit. Därför önskar jag fråga om han ser några systemfel inom biståndet som försämrar resultat och försvårar långsiktighet. Det finns exempelvis forskning som visar att personal på Sida känner press på sig att få iväg pengar för att nå enprocentsmålet, vilket naturligtvis inte är ett önskvärt sätt att känna inför skattebetalarnas pengar. Ser biståndsministern exempelvis en problematik med den budgeteringsprincip som vi har för biståndet ? Ser han att enprocentsmålet skapar ryckighet och press att göra av med ”rätt” summa pengar, vilket såklart kan leda till både mer riskfyllda och mindre bra projekt? 51 Statsrådet (MP): Jo, jag förstår att syftet med interpellationen egentligen är att försöka tala om att biståndet får för mycket pengar. Det var kanske det som det egentligen handlade om. Om vi för diskussionen om biståndet bredare och mer allmänt tycker jag att en viktig sak, inte bara när det gäller korruption utan också i den offentliga debatten, är att vara noggrann. I de frågor som tar upp här är det en hel del felaktigheter. Hon säger till exempel att av allt bistånd inom hälsosektorn försvinner i korruption och mutor och att har rapporterat om det. Det är mycket värre än så. Det är WHO som har kommit med en rapport som visar att av all finansiering av hela hälsosektorn i hela världen är korruption, bedrägerier och annat. Det är en helt annan, mycket större fråga än en fråga om bistånd. Jag kan tänka mig att i de länder där vi verkar där internationellt bistånd ges, där kan andelen vara ännu större än så eftersom det handlar om länder som ofta inte fungerar, där enskilda människor tar över helt och hållet och där korruptionen i många fall dominerar stort. Korruption är ett gift som förstör oerhört mycket av möjligheterna för vanliga människor, för fattiga människor, att över huvud taget fungera och leva ett anständigt liv. Den stora frågan när det gäller korruption i världen är att vi ska kunna få samhällen som fungerar, växer och utvecklas. Det är också det som är huvudfokus för mig – att svenskt bistånd ska bidra till att minska riskerna för och problemen med korruption i världen när vi jobbar i såväl och som i och på andra ställen. Våra system och metoderna vi jobbar med ska utvecklas och bli bättre på att motverka korruption, och i den satsning på demokrati som vi nu driver hårt ska korruptionsfrågorna vara centrala. Några andra uppgifter är felaktiga åt ett annat håll, till exempel detta att biståndsorganisationer i betalar skatt till talibaner. Det kan nog hända, men vi ser inga tecken på att någon svensk biståndsorganisation skulle betala skatt till talibaner. Allt pekar på att det inte är så. Sak, som är den stora svenska biståndsorganisationen i , hävdar att man aldrig betalat någon skatt till talibaner. De har fått sådana krav på sig i något enstaka fall, men då har de lagt ned verksamheten och sedan kunnat återstarta den när befolkningen har krävt att de ska komma tillbaka. När det gäller den afrikanska utvecklingsfonden och de problem som var där var det ju Sida självt som genom sin revision upptäckte felen. När det gäller den andra hållbarhetsorganisationen som hänvisar till har Sida faktiskt ställt krav på återbetalning. Jag tycker att dessa fall visar att det fungerar. När man upptäcker något ställer man rimliga krav för att det ska fungera. 52 (M): Jag kan inte tolka svar på något annat sätt än att han inte ser behovet av systemreformer för biståndet. Jag beklagar det. Utöver det uppenbara faktum att korruption inom biståndet leder till att skattebetalarnas pengar inte går till det de är avsedda för finns relativt ont om forskning kring hur korruption påverkar biståndsgivandet. Jag bad att titta närmare på korruptionen inom biståndet. De har bland annat hänvisat till den tyske ekonomiprofessorn , som är en av dem som har fördjupat sig i ämnet. I boken analyserar han hur korruption påverkar. En av slutsatserna i den boken är att i länder där korruptionen är hög och där regeringens politik inte är inriktad på fattigdomsbekämpning riskerar biståndet att hålla denna regering under armarna och ge utrymme för att fortsätta en icke utvecklingsfrämjande politik. Att motverka korruption är alltså nödvändigt för att biståndet ska kunna göra det som det är avsett för, nämligen lyfta människor ur fattigdom och förtryck. I stället för att ta ansvar för de korruptionsskandaler som har skett – jag hänvisar bland annat till uppgifter från – och välkomna en saklig debatt om hur vi kan göra biståndet bättre med mer resultat och mindre korruption säger att jag kommer med felaktigheter och har bland annat vädjat till medierna om en ”bättre” bevakning av biståndet. Under en av frågestunder anklagade dessutom en journalist på för att ha en politisk agenda med sitt granskande reportage om biståndet till . Under frågestunden sa : ”De svepande argument som kommer fram i artikeln om detta och som nu vidarebefordrar handlar i stället om en kampanj för att underminera tilltron till biståndet. Det är min bestämda uppfattning.” Min kollega har ställt en skriftlig fråga till om hans uttalande om ”bättre” mediebevakning av biståndet men hade i går när jag senast kollade fortfarande inte fått svar. Jag ger gärna biståndsministern möjlighet att förklara vad han menade med sitt uttalande om att det behövs en ”bättre” bevakning av biståndet och en större uppslutning bakom den politiska idén om ett utgiftsmål för biståndet om av bni. Hur ska det här ske i ljuset av den tillkännagivna demokratioffensiven? 53 Statsrådet (MP): Jag tycker att borde vara ganska nöjd med att vi nu driver antikorruptionsarbete mycket hårdare än någon regering har gjort tidigare och att vi nu satsar mycket mer resurser på att stärka detta arbete. Sida har fått 175 miljoner mer i årets budget just för att kunna anställa folk och ha bättre metoder och verktyg för att minska riskerna för korruption, både i sitt eget arbete och också för att minska korruptionen i de länder där vi arbetar och medverkar. Jag tror att skälet till att inte alls är nöjd med att vi nu lyfter fram och driver det här mer också i demokratisatsningen är att detta inte handlar om saken i sig. Det handlar i stället om kampanj för att minska biståndet och använda pengarna till helt andra saker, till exempel skattesänkningar för oss som har det gott ställt. Jag tycker att det är ett problem om man vill använda biståndspengar för helt andra ändamål, när vi behöver pengarna till det internationella solidaritetsarbetet. Antalet flyktingar i världen är större än . Vi har många krig och konflikter runt om i världen. Klimatfrågorna kräver mer, och vi satsar också mer på det området . Därför hoppas jag att också är beredda att ändra sig och inte vara så inåtvända som de tycks ha blivit utan se världen i större utsträckning. Se omvärlden och inse att vi långsiktigt vinner på satsningar på solidaritet i omvärlden! Man ska inte bara försöka att blunda och titta bort när otäcka saker händer. 54 (M): Jag har full respekt för att och vill lägga mer pengar på biståndet. vill lägga lite mindre pengar på biståndet till förmån för andra saker, exempelvis rättsväsendet. budget är inte oändlig, och vi prioriterar olika. Vad gäller just den exakta summan pengar vi ska lägga på biståndet kan vi vara överens om att vi inte är överens. Men vi borde vara helt överens om att de pengar vi faktiskt lägger på biståndet ska gå till rätt saker. Där ska vi ha kontroll. Där ska vi ha inflytande. De pengar vi lägger på biståndet ska inte försvinna i korruption. Att korruptionsskandalerna har varit så många vittnar om att kontrollen inte har varit tillräcklig. Det är inte acceptabelt. borde välkomna en debatt om hur biståndet kan göras bättre. De senaste rapporterna om korruptionsskandaler visar med all tydlighet på behovet av ett mer fokuserat bistånd. Forskningen om att anställda på Sida känner ett utbetalningstryck visar på behovet av reformer för att ändra den situationen. har sagt att han prioriterar den här frågan högt. Det räcker inte. måste också ta politiskt ansvar och leverera de reformer som krävs för förändring. 55 Statsrådet (MP): Jag hoppas också att oppositionen ser när vi gör stora och viktiga förändringar som inte har gjorts av tidigare regeringar och att man också erkänner att vi driver antikorruptionsarbetet mer och bättre än vad man gjort tidigare. Om man ser det vi gör just nu kan vi bli överens. Jag har inget emot att vi diskuterar korruptionsfrågor. Jag tycker att det är väldigt viktigt. Det här är en av de stora och viktiga frågorna i världen över huvud taget, och ska biståndet nå fram till de fattigaste människorna måste vi också se till att korruptionen minskar i de länder där vi verkar. Det är det som är det stora motståndet överallt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2019/20:162 om angrepp på civilsamhället 56 Utrikesminister (S):