prot · H80947 · 2020-12-04 00:00:00 — Eller menar hon att det ska bli lägre kostnader för dem utanför våra städer? 74 Finansminister (S): i stod bakom slutbetänkandet. I det slutbetänkandet föreslår man ett avståndsbaserat reseavdrag. Man vill spara, om jag minns rätt, 2 miljarder på reseavdraget. Det stod bakom. kanske i nästa interpellationsdebatt vill komma hit och läxa upp den moderata ledamoten i eftersom han här inte står bakom det som i den kommittén föreslog. Frågan om vad jag menade med att det ska gå att leva och bo i hela landet svarade jag på redan i det första inlägget jag hade. Den poäng som jag försökte göra är att vi för att långsiktigt säkra möjligheten i att leva och bo i hela landet måste ställa om vårt sätt att resa. Att fortsätta som man gör nu är att låsa in människor i en lösning som inte är ekonomiskt långsiktigt hållbar. Den kommer att bli dyr, men den är heller inte hållbar för klimatet. Därför behöver vi ställa om hela fordonsflottan. Det är bland annat därför som vi nu skärper bonus–malus till att fler av de nya bilar som säljs ska vara klimatsmarta för att sedan hamna på den begagnatmarknad som många människor med vanliga inkomster är en del av så att de också ska kunna få ha klimatsmarta bilar det närmaste decenniet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:160 om det framtida reseavdraget 75 Finansminister (S): har frågat mig hur arbetet med att ta fram ett slutgiltigt förslag till nytt reseavdrag fortlöper. har också frågat mig vilken syn regeringen har på effekterna av kraftigt ökade pendlingskostnader för löntagare. Som jag framhöll i mitt svar på en tidigare fråga om reseavdraget från är regeringens uppfattning att det ska vara möjligt att leva och bo i hela landet, även där kollektivtrafik saknas eller är bristfällig. betänkande har remitterats, och många värdefulla synpunkter har kommit in från remissinstanserna. För att få mer information om hur personer som bor i glesbygd utan tillgång till kollektivtrafik påverkas av förslaget gav regeringen i uppdrag att göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag. Trafikanalys har överlämnat sin rapport som , tillsammans med kommitténs förslag, analyseras inom . För att kunna ta ställning till hur regelverket ska se ut finns det många aspekter som måste beaktas. Förslaget kommer därefter att presenteras. 76 (SD): Jag vill inleda med att tacka finansministern för svaret. Frågan om reseavdragets vara eller icke vara i sin nuvarande form är en fråga som berör. Det är kanske inte så konstigt. Med den politik som statsrådets regering och, det ska understrykas, även tidigare regeringar har fört har en tung ekonomisk börda lagts på landets fordonsägare. Fordonsägare som bland annat, och inte enbart, behöver sina fordon för att ta sig till och från sina arbeten runt om i landet har fått se kostnaderna för bilägandet öka. Givet denna utveckling var det kanske inte heller en överraskning, varje fall inte för mig, att det förslag till nytt reseavdrag som utredarna presenterade 2019 skulle vara ännu ett ekonomiskt slag mot luttrade arbetspendlare som saknar alternativ till bilen när de ska ta sig till och från sina arbetsplatser. Förslaget möttes av massiv kritik. Om det var kritiken eller landsbygdsminister utsagor om att förslaget inte motsvarade det som var politikens beställning som gjorde att regeringen inte gick vidare med förslaget låter jag vara osagt. Men jag konstaterar i varje fall att så var fallet, och många känner nog en viss lättnad över regeringens beslut. Jag noterar också att regeringen inte gått fram med något förslag om ett försämrat reseavdrag i sin budget . Det är gott så. Det är min förhoppning att förslaget hamnade i papperskorgen eller snarare i dokumentförstöraren och att den tid som förlupit har använts till att ta fram ett förslag som inte gör hundratusentals familjer till förlorare. Med det förslag som presenterades då, och som många känner en stor oro för att det ska presenteras igen med ytterst marginella förändringar, skulle enligt beräkningar 200 000–300 000 arbetspendlare förlora rätten att göra reseavdrag. Andra beräkningar visar att en inte alls ovanlig landsbygdsfamilj med två vuxna som har till sina jobb och som saknar kollektivtrafik skulle förlora om förslaget hade blivit verklighet. Jag vill därför rikta ett visst mått av tacksamhet både till alla dem som de facto åstadkom en förändring genom att framföra sin kritik och till statsrådet för att man från regeringens sida inte gick vidare med förslaget. Med det sagt, fru talman, känner jag att jag här företräder många som känner stor oro för vad regeringens förslag, som ännu inte har presenterats, kommer att innehålla. Jag ämnar därför ge statsrådet möjligheten att här och kort redogöra för vilka direktiv regeringen gav inför den fortsatta utredningen inte minst till Trafikanalys och hur statsrådet själv ser på avdragets betydelse för landets arbetstagare som saknar alternativ till arbetspendling med bil. 77 Finansminister (S): är ett stort, avlångt och till delar mycket glesbefolkat land. Det gör att bilen är en nödvändighet för många människor i glesbygd för att kunna ta sig till arbetet. Att ha ett fungerande reseavdrag är viktigt för att upprätthålla möjligheten att ha en hög sysselsättning i , vilket är en förutsättning för att vi ska kunna finansiera välfärden. Det är precis därför som regeringen när vi fick utredningsförslaget på vårt bord gav uppdraget till Trafikanalys att göra en djupare analys av just hur detta påverkar människor som bor i glesbygd. har vi fått in det underlaget, och vi analyserar det noggrant. Självklart kommer möjligheten till arbetspendling i de delar av där det finns ingen eller dålig kollektivtrafik att vara en viktig faktor som vi beaktar i det fortsatta beredningsarbetet. 78 (SD): Jag har tidigare här i denna kammare påpekat att jag tillhör dem som tror på signalpolitik, och jag väljer att göra så även . Jag tror, eller är snarare förvissad om, att de signaler man sänder ut genom sina politiska ställningstaganden ibland är viktigare än de faktiska effekterna. Därför, fru talman, tror jag att en politik som gång efter annan syftar till att slå emot landets alla bilägare i ett land där stora delar av befolkningen behöver bilen – inte bara för att ta sig till eller från sin arbetsplats utan för att handla, skjutsa barn till fritidsaktiviteter, hälsa på släkt och vänner eller till och med föda barn i när närmaste förlossningsavdelning lagts ned och man får färdas 10–– är en politik som är skadlig för landet och föser folket framför sig i en fortsatt urbanisering trots alla fagra ord om att hela landet ska leva. Detta gäller oavsett om det handlar om bonus–malus, sänkta hastigheter på vägar på landsbygden, höjda bränsleskatter eller miljöregler som gör att mindre landsortsmackars existens hotas. Det vi debatterar här är alltså risken för ett försämrat reseavdrag. har vi visserligen inte sett det färdiga förslaget till nytt reseavdrag ännu, så den debatten ska vi inte föregripa. Jag vill trots allt tro på statsrådet när hon i sitt tidigare inlägg säger att det inte ska utformas på ett sådant sätt att det slår lika hårt mot svenska landsbygdsfamiljers ekonomi som utredningens ursprungsförslag hade gjort om det hade realiserats. Men inte desto mindre utgör bara blotta hotet om ett kommande försämrat reseavdrag bara en i raden av signaler från regeringen om att ni som väljer att bo utanför storstäderna, ni får helt enkelt skylla er själva. Att finansministern och jag inte har samma uppfattning om saker och ting är ingen överraskning. I den saken tror jag i alla fall att statsrådet kan hålla med mig fullt ut. Jag tror emellertid inte att det hade behövt stanna där, för vissa saker handlar bara om en smula sunt förnuft. Och ärligt talat är det så i den politiska vardagen att vi ser många betänkanden klubbas igenom utan att det finns några reservationer eftersom det inte finns några konfliktlinjer. Frågan är dock varför det gör det i denna fråga. Jag tänker – och tänker jag fritt och spekulativt, fru talman – att i min egen valkrets , som är en av socialdemokratins sista tunga bastioner, är väl inte sänkta hastigheter, höjda drivmedelsskatter och försämrade reseavdrag något man får sina lokala partivänner att jubla över. Sannolikt är det inte heller så i . , , och – så kan vi fortsätta. Frågan är därför: Sitter man i regeringen så djupt fast med handen i den miljöpartistiska kakburken att man är beredd att vända folket ute i landsbygd ryggen för att få ta del av den där torra och onyttiga fyraochenhalvprocentskakan vars innehåll är en riktigt besk historia för folk med fungerande smaklökar? 79 Finansminister (S): Det här förslaget är som sagt något som har kommit på regeringens bord. Vi har en fördjupad analys, och vi kommer att fortsätta att analysera detta. Sedan är det inte självklart att ett avståndsbaserat reseavdrag per definition behöver vara någonting som är dåligt för glesbygden eftersom det ofta är stora avstånd där. 80 (SD): Jag ska försöka knyta ihop den här säcken och peka på några saker. är ett land med en relativt liten befolkning, i alla fall sett till landets yta. Landet präglas av några storstadsområden och desto fler mindre städer med en mindre centralort och mycket kringland – det vi kallar landsbygd. Mycket av det gemensamma välstånd vi ser har tillskapats, och gör ännu så, av folk och företag som inte bor och finns i , och . Man kan med fog säga att ekonomi och ställning som exportnation i hög grad beror på alla de vardagshjältar som kliver upp om morgonen för att köra skördare i skogen, sköta masugnen i stålverket, vara processoperatör på ett pappersbruk eller arbeta i stuven i en exporthamn. Likaledes står vi och faller med alla dem som tar hand om våra barn och äldre och alla dem som upprätthåller välfärden och tillser att kan vara den moderna exportnation som vi strävar efter. Jag tycker att alla de människor som arbetar tidiga morgnar, sena kvällar och året runt i ur och skur förtjänar ett anständigt reseavdrag – ett reseavdrag som inte gör hundratusentals människor som har valt att bo någon annanstans i vårt vackra land än i storstadsregionerna till ekonomiska förlorare. Det är min förhoppning att statsrådet delar den synen och känner samma ödmjukhet som jag känner inför de stordåd dessa människor faktiskt utför tillsammans för vårt land. Eftersom det lackar mot jul är det också min förhoppning att statsrådet här i denna församling tar tillfället i akt och lovar alla dem som med oro väntar på vad regeringen ska presentera för förslag att detta inte kommer innebära ännu en ekonomisk börda för vanligt arbetande folk. En sådan utfästelse, om något, vore en julklapp till det svenska folket värdig ett statsråd. 81 Finansminister (S): sa tidigare att han tror på signalpolitik. Jag är lite mer för politik som är på riktigt. Låt mig bara säga några saker som regeringen har genomdrivit för att underlätta för människor som bor i glesbygd. Vi har bland annat infört ett särskilt glesbygdsavdrag, där man får en särskild skattereduktion om man bor i glesbygd. Därutöver har vi utökat den statliga servicen via servicekontor. Vi har genomdrivit arbete för att omlokalisera myndigheters verksamhet för att mer ska ligga i glesbygd. Vi inför en reduktionsplikt som kan skapa många jobb i glesbygden. Om man ser på de jobb som skapas i norra delen av märker man att många av dem går att hänföra till den gröna omställningen, som ju i snart sagt varje riksdagsbeslut och varje möjlig knapptryckning är emot. De är emot att vi ställer om till ett klimatsmartare samhälle. Ta bara nya investeringar med 400 miljarder och 3 000 gröna jobb i eller i , där Northvolts batterifabrik nu innebär en mycket stor utveckling! Framtiden är grön, och vi måste se till att hela landet kan vara med i den omställningen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:166 om bonus–malus 82 Finansminister (S): har frågat mig om jag har för avsikt att göra några förändringar i bonus–malus-systemet eller att utvärdera effekterna av skattehöjningen, givet hur hårt de nya fordonsskatterna slår mot människor som är beroende av bilen. Hon har också frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att bonus–malus-systemet riskerar att motverka omställningen till bilar med lägre utsläpp. har lagt fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 och att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter, exklusive flyg, ska minska med jämfört med . För att nå målet behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Bonus–malus-systemet är ett av flera viktiga styrmedel för att nå detta mål och syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. Bonus–malus-systemet innebär att nyproducerade fordon med inga eller låga koldioxidutsläpp belönas med klimatbonus vid inköpstillfället medan fordon med höga koldioxidutsläpp får förhöjd fordonskatt i trafik. I budgetpropositionen bedömer regeringen att bonus–malus-systemet behöver förstärkas genom att den högsta klimatbonusen för rena elbilar höjs och att malustillägget höjs. Teknikutvecklingen i fordonsindustrin är nu snabb, och svenska företag och privatpersoner uppvisar en stark vilja att följa med i utvecklingen. har nästan 70 000 nya klimatbonusbilar registrerats, vilket är nästan dubbelt så många som . Mer än var fjärde ny personbil som säljs är nu laddbar. Snabb teknisk utveckling och högt satta klimatmål för transportsektorn kräver en politik som är både lyhörd och anpassningsbar. Bonus–malus-systemet, liksom annan miljöstyrning, kommer löpande att behöva analyseras och vid behov justeras. 83 (M): Bonus–malus infördes och är till för att gynna klimatsmarta bilar och straffbeskatta fordon som är sämre för miljön. Systemet har visat på svagheter och är hårt kritiserat. För många grupper saknas eldrivna eller gasdrivna alternativ för denna typ av fordon. Det kan också vara väldigt dyrt. Batteripaketet och gasutrustningen är tunga och tar lastkapacitet. Bonus–malus drabbar de större personbilarna och de lätta lastbilarna hårdast. Det är de som har en totalvikt på upp till och får köras med ett vanligt B-körkort. Dessa fordon kan komma att kosta i fordonsskatt . I de flesta fall kostar det runt eller mer. Straffskatten är helt oberoende av om fordonet endast rullar eller om det rullar . Jag ger här fyra exempel där utbudet av klimatbonusbilar i form av elbilar, laddhybrider eller gasbilar är starkt begränsat. Exemplen är hantverkarens bil, bilen som ska rymma familjens permobiler samt husbilsförarens och hästägarens fordon. Om förarna höjer behörigheten på sina körkort till C-behörighet slipper de straffbeskattningen och kan byta ut sina fordon till tyngre, med en totalvikt över 3 , och då inte längre omfattas av straffbeskattningen – något som är betydligt sämre för miljön. Att köra runt med tunga batteripaket eller gasutrustning är inget alternativ för den här gruppen, eftersom deras fordon behöver ha maximal lastkapacitet inom sin totalvikt på 3 . Dessutom är utbudet av laddbara fordon och gasfordon starkt begränsat för denna typ av bilar. Med anledning av detta frågar jag finansminister om hon ser att det saknas fordonsalternativ för dessa fyra exempel och om ministern, om hon kommer fram till att det saknas alternativ, kan se att det drabbar dessa grupper oproportionerligt hårt. 84 (M): Jag ska inte lägga mig i debatten så väldigt mycket, men jag hade ställt en interpellation till finansministern som besvarades av miljö- och klimatministern. Därför tänker jag passa på, när vi nu är inne på ämnet bonus–malus, att ställa min fråga till finansministern. Det som har hänt med bonus–malus är ju att den som tjänar mindre och inte har råd att köpa de här dyra elbilarna är med och finansierar subventioner till dem som tjänar mycket och har råd att köpa de dyra elbilarna. Det är den ena effekten: att pengar överförs från dem som inte har till dem som har. Den andra effekten är att de som bor ute på landsbygden och hemma i , där jag är ifrån, köper minst elbilar. Där hamnar minst av elbilssubventionerna. Däremot betalar de straffskatterna. Det är alltså en överföring inte bara från den som tjänar lite till den som tjänar mycket utan också från landsbygd och från till storstaden. Detta är de omfördelningar som sker inom landet. Det som är problematiskt, fru talman, är att en stor del av dessa pengar dessutom hamnar i . Det hade jag mycket gärna velat höra finansministerns syn på. Är det rimligt att en så pass stor del av denna straffbeskattning på landsbygd, på och på dem som tjänar mindre hamnar i ? Jag vet att regeringen har påbörjat ett arbete för att försöka täppa till detta något, men hur mycket dränage i form av klimatbistånd till är ministern beredd att acceptera? Det är hårt arbetande människor, som pendlar till och från jobbet och som inte har råd att köpa dyra elbilar, som betalar detta klimatbistånd till . Det hade varit intressant att höra ministerns syn på detta. 85 Finansminister (S): ställer nu frågor till mig som han har ställt i en interpellation till och som hon har besvarat. Jag vet faktiskt inte hur ordningen är i för en sådan situation. Jag har inte varit med om det under mina som finansminister. Jag avvaktar nog med att svara på just de frågorna. Jag vet inte hur ordningen i eller är för en sådan situation där man inte accepterar den minister som har svarat på frågan. frågar om bonus–malus-systemet och bilar inom vissa kategorier. Hon säger att man kan få i högre skatt med bonus–malus-systemet. Malusen betalar man , och sedan går man tillbaka till den vanliga beskattningen. Vi har tittat på vilka utsläppsnivåer som krävs för att hamna på i skatt och vilka bilar som ligger i ett sådant utsläppsintervall, och det kan vara bra för lyssnarna att veta att det alltså handlar om bilar som kostar uppåt . Det är inte vanliga hushållsbilar det handlar om, utan det är miljonbilar som kan få en sådan här skatt. Om man vill lägga 1 miljon och då väljer att köpa en bil som släpper ut väldigt mycket koldioxid kan man få en så hög skatt, men vill man lägga 1 miljon finns det ju väldigt många mer miljövänliga alternativ att välja bland. Jag har också fått frågan vad som gäller för lätta lastbilar. Går man in på de sidor där det listas vilka olika bilar som finns får man i kategorin lätta lastbilar 128 träffar på transportbilar som är berättigade till en klimatbonus. Jag gissar att det är ytterligare fler som inte drabbas av en malus. Där bör det kunna finnas alternativ för hantverkare. Vad gäller hästtransporter har jag förstått att många hästkärror går att dra efter en vanlig personbil som inte får någon malus. Det är den information jag har fått från . Jag ska dock säga att jag verkligen inte är någon expert på hästtransporter. Om man har en minibuss och behöver bygga om den för att ha en rullstol i bilen har jag förstått att det också finns minibussar som inte drabbas av malus. Man behöver alltså inte göra det om man behöver en minibuss. Vad gäller husbilar finns det färre alternativ. Husbilar används också på ett annat sätt än vanliga fordon. Därför har vi gjort en förändring av hur man kan ställa av och på husbilar så att man bara behöver betala fordonsskatt under de perioder som man använder husbilen. Med den förändringen blir malusen betydligt lägre för husbilarna. Jag vill nog bedöma det så att ledamoten har rätt att ställa de frågor han gör eftersom de ändå rör den fråga som debatteras. Sedan har finansministern möjlighet att svara utifrån sina förutsättningar. 87 (M): är vi inne på att diskutera vilka bilar som drabbas av malus där det finns ett begränsat antal bilar och man behöver nyttja lastkapaciteten inom totalvikten 3 . Man är alltså beroende av att fylla bilarna med innehåll och ändå få köra dem med ett vanligt bilkörkort, så kallad B-behörighet. Kollegan har ställt en fråga till socialminister om förändringar i bilstödet med anledning av bonus–malus. Det är bra att talmannen nu har utrett frågan och sagt att vi får ställa liknande frågor till olika ministrar. I finns det ett stöd för personer som behöver bil på grund av en funktionsvariation. Bilstöd kan den få som har en varaktig funktionsnedsättning och stora svårigheter att förflytta sig eller att åka kollektivt. Stöden är av engångskaraktär vid bilköp. Bonus–malus kommer att slå hårt mot denna grupp. När man har köpt en bil är det som man straffbeskattas med dessa höga nivåer, kanske runt . Den fråga kollegan ställde var vilka åtgärder ministern avsåg att vidta för att säkerställa att människor med bilstöd kompenseras för ökade kostnader med anledning av höjda fordonsskatter. Svaret ministern gav var att mindre bilar i de flesta fall inte bara är billigare utan även mer bränslesnåla. För en familj som anser sig behöva köpa ett fordon som drabbas av malus är det inget alternativ att köpa till exempel en elbil. Alternativet är att skaffa sig en mindre bil. vill jag passa på att fråga minister samma sak och fylla på med att det gäller en familj med två barn som sitter i var sin permobil. Permobiler, har jag lärt mig, är ganska tunga enheter. Hur ska denna familjs kommande år se ut för att de ska kunna leva ett aktivt, självständigt och oberoende liv? De anser sig behöva en större bil med en lastkapacitet som inte försvinner i ett batteripaket. Familjeekonomin rymmer inte en straffskatt på . Vi hörde tidigare ministern säga, fru talman, att bonusen är förstärkt med . Men vi ser också att malusen är stor redan nu och förväntas förstärkas ytterligare. Vi har alltså olika modeller som ska belastas med kanske upp till 1 . Jag vill också, fru talman, informera om att det finns fordon som drar hästtransporter med hästar i. Sedan finns det också mindre hästlastbilar som man med vanlig B-behörighet kan köra med häst i. Det här är helt beroende på att man får lasta en häst. Det går inte ens att lasta två stora hästar i en sådan bil, för då riskerar man att åka på överlast. Den totala vikten blir helt enkelt över 3 . Jag vill fråga minister vad hon tänker om detta med familjen som har två barn som sitter i var sin permobil och som behöver ha ett fordon som belastas med malus. 88 (M): Jag kan säga till finansministern att det händer rätt ofta att jag inte är nöjd med svaret jag får från ministern, och det kan ju ligga i sakens natur eftersom inte sitter i regeringsställning längre utan det i stället är socialdemokrater och miljöpartister som gör det. Men för den sakens skull tyckte jag inte att min fråga, vilket talmannen instämde i, låg alldeles för långt från ämnet. Vi talar om bonus–malus, och jag tycker att det inte vore orimligt att finansministern har en uppfattning om den straffskatt som man har lagt på hårt arbetande människor som inte har råd att köpa dyra elbilar. Jag undrar om det är ett problem i finansministerns ögon att de här pengarna faktiskt inte bara omfördelas från dem som tjänar lite till dem som tjänar mycket och från dem som bor i och på landsbygden in till dem som bor i städerna. Till mycket stor del hamnar de här pengarna i . Det tycker jag att en finansminister kan ha en uppfattning om. Jag kan bara upplysningsvis säga att jag har varit med i många debatter där ministrarna inte alls svarat på frågor, så det är också ett sätt att hantera saken. Men jag hade tyckt, och säkert också de som lyssnar, att det vore intressant att höra vilken uppfattning ministern har om bonus–malus. Det är alltså den mycket höga fordonsskatten på helt vanliga bilar som omfördelar från den som tjänar lite till den som tjänar mycket. Den omfördelar från dem som bor i , på landsbygden och utanför städerna in till dem som bor i städerna och redan har råd att köpa de här bilarna. Men en mycket stor del av de här pengarna hamnar också i vårt grannland som någon form av missriktat klimatbistånd till ett land som faktiskt har bättre ekonomiska möjligheter än vi.