prot · H709106 · 2020-04-16 00:00:00 — Vi kristdemokrater anser att vi behöver göra som våra grannländer och ha ett betydligt större direktstöd för fasta kostnader baserat på omsättningsbortfall för alla branscher. Detta är något som även har fört fram och som skulle slå mer träffsäkert än något förslag regeringen presenterat. I går kunde vi höra både och Liberalerna prata om att det pågår ett arbete inom . Hur ser det arbetet ut, och när kan vi förvänta oss ett resultat av det? 43 Infrastrukturminister (S): Det är ett allvarligt läge. Stora insatser görs för att förhindra smittspridningen och motverka de effekter detta får för jobb och företagande. I går kunde regeringen och debattera den historiska budget som innehåller 100 miljarder i insatser och en höjning av utgiftstaket med 350 miljarder. Vi har aldrig i modern tid gjort så stora insatser som vi just nu gör för att rädda jobb och företag. Vi har från regeringens sida varit öppna för att hitta samverkansmodeller och lyssna konstruktivt på alla förslag från branscher och från oppositionen. Jag tror att vi har lyckats väldigt väl med att hitta en balans där alla känner att deras önskemål kan bli tillgodosedda. Vi fortsätter att utreda flera olika förslag och stänger inga dörrar, men vi är noga med att nu i ett tidigt skede se till att vi använder resurserna på ett klokt sätt, så att vi har resurser kvar för återstart av ekonomin och stimulansinsatser. 44 (KD): Jag hade önskat att statsrådet här kunnat svara att det finns en plan, helst en sådan som skulle presenteras direkt efter det här sammanträdet. Det behövs nämligen åtgärder . kan det vara . Allt pekar nu på att konkurser och massarbetslöshet kommer och att detta kommer att drabba samhället väldigt hårt. Vi måste ändå ha en ambition att vara det bästa företagarlandet i världen. Min fråga kvarstår. Vad har regeringen för plan? Vi vill vara med och bidra, för det behövs en plan . 45 Infrastrukturminister (S): Vi har levererat förslag som handlar om likviditetsstärkande insatser och direkta stöd genom , eller företagsakuten som vi inrättat. Vi har sett till att vi har korttidspermitteringar, en effektiv insats som räddar väldigt många jobb och företag i det här läget och som gör att man inte behöver göra stora uppsägningar utan kan behålla personalen under krisen. Listan på insatser som vi gjort från regeringens sida, även i nära samverkan med oppositionen, är lång. Jag kan garantera att vi fortsätter att bereda flera förslag så snabbt vi kan. 46 (L): Min fråga går till . Svensk sjöfart hade en väldigt positiv utveckling fram till coronavirusets verkningar. har en nyckelroll men har tyvärr en mycket ansträngd ekonomi. nya taxor , som fick ökade farledsavgifter som följd, gjorde att myndigheten kunde visa svarta siffror, men man ligger fortfarande långt från att klara sina framtida investeringar. har stora investeringar framför sig, eftersom isbrytarna behöver bytas ut. har coronaviruset slagit hårt mot sjöfarten med minskade intäkter för myndigheten som följd. Hur anser statsrådet att ska kunna klara sina åtaganden framöver utan att farledsavgifterna skjuter i höjden och ger en minskad konkurrenskraft för sjöfarten? 47 Infrastrukturminister (S): Detta är alldeles sant, . Den situation som vi nu har i skapar otroliga utmaningar för hela transportsektorn. För flyget är det uppenbart. Det är i princip inga flyg i luften . Flygbolag går i konkurs eller är under rekonstruktion. Flygplatserna har stora bekymmer. Sjöfarten har fortfarande ett bra läge när det gäller godstransporter, men passagerartrafiken brottas av naturliga orsaker med stora bekymmer. Det är ju så att vi ska minska rörligheten. Detta innebär att intäkter, inte minst till , sätts under press, på samma sätt som sker i . Jag kan garantera att vi tittar noga på finansieringen av både den statliga och den kommunala och regionala verksamheten framöver. Jag tror att vi allihop kommer att få vara beredda att göra en del omprövningar för att säkra en väl fungerande gemensam verksamhet även framöver. När vi nu höjer utgiftstaket med 350 miljarder och tar fram historiskt stora budgetar för att möta effekterna av pandemin får vi också vara beredda att ompröva en del finansieringsmöjligheter framöver. 48 (L): Jag vill tacka för svaret. Jag vill dock återkomma till just isbrytarna, för jag tycker att detta är jätteviktigt. De har en väldigt viktig roll när det gäller att hålla svenska hamnar isfria så att företag riskfritt kan planera för att skeppa ut sina produkter via våra hamnar året om. Annars får man titta på alternativa lösningar. Min fråga är därför, mer konkret: Hur anser statsrådet att de nya isbrytarna ska finansieras? 49 Infrastrukturminister (S): Vi har ju redan tidigare gett i uppdrag att göra en designstudie för framtagandet av nya isbrytare. Det är viktigt. Den isbrytarflotta vi har är för gammal och behöver moderniseras. Vi förbereder för investeringar i nya isbrytare, i samverkan med och . Den gemensamma isbrytarkapacitet vi har är viktig för sjöfarten i hela , så jag uppskattar att tog upp frågan här. Gymnasieelevers förutsättningar under coronakrisen 50 (S): Min fråga går till utbildningsminister . , på vägen hit, talade jag med en lärare i gymnasieskolan som vittnade om hur hon och hennes kollegor men också eleverna nu kämpar hårt för att få det att gå ihop. På rekommendation av bedrivs undervisningen i gymnasiet i huvudsak på distans, som många av våra grundskolor fortfarande håller öppet. Den svenska lärarkåren gör en heroisk insats för våra barn och unga, och alla ska få en så god undervisning som det bara är möjligt, trots coronakrisen. Min fråga är: Vad gör ministern för att så många gymnasieelever som möjligt ska få de kunskaper de behöver och förutsättningar för att ta en gymnasieexamen? 51 Utbildningsminister (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Det är alldeles riktigt. De svenska lärarna, förskollärarna och rektorerna, våra barnskötare och vår fritidspersonal men också skolmåltidspersonal, vaktmästare och elevhälsopersonal gör fantastiska insatser i coronakrisen och bidrar verkligen till att vi i tillsammans kan ta oss ur den. Men ännu är vi inte där. bedrivs undervisningen i gymnasieskolan, vux och på distans, och eleverna där gör också stora uppoffringar för sina mor- och farföräldrars skull och för att vara med och bidra till att minska smittspridningen. Jag hoppas att gymnasieskolan ska kunna öppna , men det finns inga löften om att det ska kunna ske innan vi klarar det med tanke på smittspridningen. Vi gör stora insatser, bland annat via en ny webbsatsning som heter Skola hemma. Det innebär att distansundervisningen faktiskt kan bedrivas med mycket högre kvalitet än man hade vågat hoppas på i detta ansträngda läge. 52 (S): Tack, statsrådet, för svaret! En konsekvens är att många skolor nu på väldigt har ställt om till digital undervisning och distansundervisning. Det arbete som regeringen vanligtvis driver tar inte paus; det handlar om likvärdigheten och jämlikheten i den svenska skolan. Hur ser ministern på det fortsatta arbetet med att under krisen och framåt klara jämlikheten i våra skolor? 53 Utbildningsminister (S): Jag möter vittnesbörd om att det finns elever som tjänar på distansundervisningen och klarar den bättre än vanlig undervisning. På en del skolor ökar närvaron sedan man gick över till distansundervisning. Men alla längtar tillbaka till den vanliga skolan, där lärare och elever möter varandra. Inte minst eleverna längtar tillbaka till detta. Krisen slår orättvist. Vi har därför öppnat gymnasieskolan för de elever som behöver det allra mest: de som måste göra prov och prövningar, de som har praktiska moment att jobba med och de som behöver särskilt stöd. Statligt stöd till tågbranschen 54 (MP): Min fråga går till infrastrukturminister . För att minska spridningen av coronaviruset har många hörsammat rekommendationer om att jobba hemifrån och fundera på om resor inom verkligen är nödvändiga. Det är bra att många vill vara med och ta ansvar för att förhindra att viruset sprider sig. drabbas många transportbolag hårt, inte minst i tågbranschen. I ett brev till regeringen beskriver SJ hur försäljningen har rasat och att man numera har ett negativt kassaflöde. Tågföretagen, som representerar de olika operatörerna, skriver i ett eget brev att resandet i princip har upphört och att biljettförsäljningen har minskat dramatiskt. Vi behöver ha en stark tågbransch. Vad tänker infrastrukturministern och regeringen göra för att stötta tågbranschen? 55 Infrastrukturminister (S): Det är alldeles rätt: Alla företag som jobbar med persontransporter har det väldigt tufft . Det är egentligen på förekommen anledning – vi ska minska den sociala rörligheten, och vi ska inte resa. Mest dramatiskt är det när det gäller flyget. När det gäller tåget vet vi att det mellan och nu är 9 avgångar per dag i stället för 25. Det är en 40-procentig reducering av tågtrafiken. Vi har varit noga med att säkerställa att kollektivtrafiken fungerar och skjutit till resurser till regionerna så att kollektivtrafiken kan användas, för arbetsmarknaden måste fungera. När det gäller fjärrtågen är utmaningen naturligtvis lite svårare. Företagen kan ta del av de generella stödinsatser som finns, men vi tittar på och förbereder andra insatser för att stärka de tågföretag och den bransch som också har stora utmaningar framöver. Viktigast i det kommande läget är att säkra samhällsviktiga transporter. Det måste vara utgångspunkten för regeringens prioriteringar i detta läge. 56 (MP): När den akuta krisen på grund av coronaviruset är över behöver vi ha en stark tågbransch för att kunna ställa om transportsektorn till ett mer klimatsmart resande. Självklart får tågbranschen också del av flera av de generella stöd som regeringen har beslutat om, inte minst stödet till regionerna. Är det dock inte rimligt att både tågbranschen och andra kollektivtrafikbolag som drabbas ekonomiskt till följd av minskat resande får stöd, på samma sätt som flygbranschen har fått ett omfattande stöd? 57 Infrastrukturminister (S): Flygbranschen har fått möjligheter till kreditgarantier och kan ta lån som är förmånliga hos Riksgälden. I övrigt handlar det om trafikplikten för att, som vi precis gjort, säkra samhällsviktiga transporter från och . När det gäller kollektivtrafiken har omfattande resurser kommit i form av de 22 miljarder som har tillförts regionerna. Detta utesluter inte att mer behöver göras. Vi är helt överens – vi ska ha klimatsmart resande. Vi ska fortsätta att göra den största järnvägssatsningen i modern tid, för ska ställa om; det är självklart. Förslag om kärnvapenfri zon i 58 HANS (M): samlas kommunfullmäktige i . Där ska man ta ställning till en motion som lagts fram av Feministiskt initiativ om att ska ansluta sig till FN:s konvention om kärnvapen. I praktiken handlar det om att man ska utropa till en kärnvapenfri zon. har efter många om och men avstått från att ansluta sig till denna konvention på nationell nivå, till förmån för att, mycket klokt, vara pådrivande inom icke-spridningsavtalet i stället. Denna motion kan med stor sannolikhet gå igenom, tack vare att Socialdemokraterna i stöder den. Min fråga till utrikesministern blir: Stöder utrikesministern sina socialdemokratiska kamrater i ? Kommer utrikesministern i så fall att uppmuntra fler kommuner att ta samma initiativ? Om inte, hur kommer utrikesministern att agera mot sina kollegor? 59 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Frågan om kärnvapennedrustning är en av de absolut viktigaste även , trots att den har kommit bort från den politiska dagordningen. Det pågår nämligen en kärnvapenupprustning på flera håll, bland annat i vårt eget närområde. Därför tycker jag att det är positivt när man tar olika typer av initiativ för att hålla denna fråga levande. Vilken typ av initiativ som olika partiföreningar, kommuner eller andra tar är upp till dem att avgöra. Jag tycker inte att jag ska lägga mig i det. Däremot har varit väldigt tydligt med att vi nu jobbar stenhårt för att få en bra icke-spridningskonferens. Den har tyvärr, i coronatider, blivit uppskjuten – den skulle ha varit . Och vi fortsätter kampen för en kärnvapenfri värld. 60 (SD): har tidigare haft en fullt utbyggd krisberedskap vad gäller mediciner, medicinsk utrustning, skyddsutrustning och vårdplatser. Olyckligtvis har detta successivt avvecklats. Vi i har tvärtom sedan vårt inträde i arbetat för att öka beredskapen, i likhet med vårt grannland , men vi har återkommande blivit nedröstade i denna kammare. Till följd av att det nu är brist på skyddsutrustning riskerar den vårdpersonal som står vid fronten i den pandemi som vi befinner oss i att insjunkna eller ännu värre, vilket vi tyvärr fruktar för. Därför, fru talman, är min fråga: Vem anser regeringen att det är som bär ansvaret för att inte var berett? 61 Infrastrukturminister (S): Jag delar inte alls historieskrivningen vare sig när det gäller engagemang eller när det gäller hur vi i arbetat med att stärka totalförsvarets kapacitet sedan regeringens tillträde 2014 och med början av Försvarsberedningens arbete. Den mandatperioden började faktiskt en ordentlig satsning på det som handlar om totalförsvarets kapacitet och samhällets beredskap i kris och i orostider med successivt omfattande höjningar inte bara av försvarsanslagen utan också av resurser till hela totalförsvaret – det gäller inte minst MSB:s insatser. Det finns naturligtvis lärdomar att dra – och det tycker jag att vi ska göra – av ett långt decentraliserat och avreglerat ansvar för delar av inte minst apotek och läkemedel. Jag antar att man kommer att fundera över om det var så klokt att genomföra apoteksavregleringen på det sätt som gjordes. Men det är inte tid för det . är det tid att samla samhällets resurser för att möta de utmaningar vi står inför i den pandemi som just nu råder. beslut om indraget bidrag till WHO 62 (V): I går meddelade president att han drar tillbaka sin finansiering till , . är den största givaren av WHO:s finansiering. Beslutet har fått kraftig kritik runt om i världen. Det är uppenbart att försöker leta syndabockar snarare än fokusera på målet att stoppa coronaviruset. Några som har reagerat snabbt är vänsterregeringen i , som har höjt sitt anslag till WHO till tidigare högre nivåer. är det för att ta på sig ledartröjan och agera, menar jag. Världens länder måste visa sitt stöd för WHO. Fokus måste vara att ta fajten mot coronaviruset och att stärka WHO:s finansiering. Det är viktigt, för om inte vi står upp för WHO och FN kommer världens fattiga att få betala priset. Jag undrar vad utrikesministern anser om beslut. 63 Utrikesminister (S): Världen befinner sig mitt i en omfattande kris. har en avgörande roll när det gäller att tillhandahålla kunskap, ledarskap och råd. är det extra viktigt att WHO får de bästa förutsättningarna för att kunna bedriva det arbetet. Att mitt i den rådande krisen dra undan finansiering och annat stöd är mycket olyckligt. borde vi fokusera på hur vi ska minska smittspridningen och rädda liv och på hur vi kan stötta WHO och inte tvärtom. Därför har redan givit ett extra stöd till WHO på 40 miljoner, och vi kommer att se över hur vi ytterligare kan förstärka både vårt finansiella och vårt politiska stöd till WHO. En samlad strategi för transportsektorn 64 (KD): Min fråga går till statsrådet . Vi ser hur flyget, järnvägen, åkerier och taxi – alla de branscherna – tappar i egen kraft. Det gäller både godssidan och personsidan. Det är minskande underlag. Detta påverkar näringslivet. Vi ser också att alla dessa näringar hänger ihop. Oavsett om vi pratar om person eller gods används ofta flera olika transportslag. Näringslivet har i flera sammanhang, framför allt näringslivet som jobbar med transporter, efterfrågat en samlad strategi. har det skett enskilda åtgärder, exempelvis för flyg, och efterfrågades en enskild åtgärd för järnväg. Men det finns en önskan från näringslivet om att det ska tas ett samlat grepp. Då är min fråga: Kommer regeringen att ta ett samlat grepp om dessa viktiga frågor? 65 Infrastrukturminister (S): Vi tog faktiskt ett samlat grepp redan från början genom att tidigt i krisens inledande skede bjuda in aktörerna från flygbranschen, från sjöfarten, från persontrafiken på järnvägs- och vägsidan men också från godstrafiken för att snabbt fånga in alla de olika signaler och förslag som branscherna lyfte fram. Då kunde vi tidigt sortera och prioritera de viktigaste insatserna. Det är viktigt att komma ihåg att prioriteringen i detta läge för är att säkerställa godstransporter och se till att vi klarar livsmedelsförsörjning och import och export av varor. Och det fungerar förhållandevis väl – det ligger kanske på en 90–95-procentig nivå . Persontransporter är lite svårare av det skälet att vi ska begränsa rörligheten över landet, men kollektivtrafiken fungerar förhållandevis väl, inte minst i relation till de resurser vi nu skjuter till för att upprätthålla en bra kvalitet i kollektivtrafiken. Det kommer naturligtvis fler insatser för transportnäringen. Snabbt bredband i hela landet 66 (S): i coronatider har både jag och många andra ute i samhället följt uppmaningen att jobba hemifrån. Då är det bredbandet som till stor del gör det möjligt. PTS kartläggning visar att drygt åtta av tio hushåll har tillgång till snabbt bredband. är skillnaden mellan stad och land stor. Många små kommuner i framför allt inlandet har halkat efter. Jag vill därför fråga energi- och it-minister vilka insatser han och regeringen anser behöver göras för att man ska uppnå målet om 100 procents snabbt bredband i hela landet. 67 Statsrådet (S): Först och främst ska vi säga att har den snabbaste, billigaste och bästa bredbandstäckningen i . Det kan vara värt att ha med sig. Men vi vill högre. Vi vill att alla svenska medborgare ska ha tillgång till ett snabbt bredband. har vi nått , som gav uttryck för. Därför behöver vi vidta ytterligare åtgärder. Vi inrättar ett helt nytt bredbandsstöd, där vi riktar åtgärderna till de regioner där vi kan nå bäst effekt och få flest uppkopplade. Senaste siffran från PTS visar också detta: Även om vi ser en viss avmattning i bredbandsutbyggnaden är det i glesbygden den ökar snabbast. Det är glädjande. Glesbygden håller alltså på att springa ikapp storstäderna, och vi ska gå mot att alla ska ha tillgång till ett snabbt bredband i . 68 (MP): Jag har en fråga till utbildningsministern. hade denna rubrik på första sidan: ”går vi ut i naturen i stället för att shoppa”. I många länder har coronakrisen inneburit att människor har fått sitta i karantän inomhus. Det är tack vare allemansrätten som vi i har god tillgång till naturen. Skogspromenader och naturaktiviteter har faktiskt också uppmuntrats av . Inom skolans område har forskningen beskrivit fördelen med ur och skur-förskolor. Risken för spridning av infektioner är ju liten utomhus. Svenskt Friluftsliv driver att kunskap om allemansrätten måste finnas kvar i läroplanen för . Finns det nu anledning att regeringen säkerställer att just kunskap om allemansrätten fortsatt ges till alla i skolan? 69 Utbildningsminister (S): Allemansrätten är en omistlig del av det som är vårt . Allemansrätten har verkligen tjänat väl. I dessa tider när rekommenderar våra skolor att mer av undervisningen i idrott och hälsa ska ske utomhus ska vi vara glada att vi inte bara har vår allemansrätt utan också våra utbyggda möjligheter att faktiskt vistas ute i naturen. I det förslag till nya kursplaneskrivningar som har arbetat med finns allemansrätten kvar under rubriken ”Centralt innehåll”. Det är den rubrik som talar om vilket innehåll som måste finnas med, som är obligatoriskt och oundgängligt. Regeringen har ännu inte tagit ställning till hela det förslag som har kommit från . Allemansrätten finns kvar, dock under rubriken ”Centralt innehåll”. Regeringen kommer att återkomma med hur vi ser på förslaget till förändringar i kursplanerna. Möjligheten att kombinera elitidrott med gymnasiestudier 70 (M): Jag har en fråga till utbildningsminister . Under coronapandemin sker gymnasieutbildningen på distans. Jag kan bara flika in att jag har en dotter som tycker att det fungerar mycket bra. Men på flera gymnasieskolor finns det ändå verksamhet som löper på. Jag tänker nu på de skolor som har NIU Ridsport och annan hästverksamhet. Eleverna måste ändå åka dit och ta hand som sin häst. Hästsport och andra elitidrotter kostar ju en massa pengar, men skolan ska vara avgiftsfri. Det här dilemmat har vi moderater lyft upp tidigare, och har ställt sig bakom ett tillkännagivande om att villkoren för att kunna kombinera sin elitidrott med gymnasiestudier ska utredas. Jag förstår att ministern har mycket på sitt bord, inte minst just , men det har ändå gått . Min enkla fråga är: Närmar det sig någon lösning på denna fråga? 71 Utbildningsminister (S): Vår gymnasieskola är bred. Den ska innehålla utbildningar som säkerställer att vi har elever som kommer ut och kan ta jobb, elever som kan plugga vidare och elever som kan utöva en hobby eller bedriva elitidrott. I svensk gymnasieskola finns alltså möjligheter att kombinera elitidrott med skolarbete. har det uppmärksammats, inte minst av , hur olika regelverk har kommit att tolkas på ett sådant sätt att många skolor har uppfattat det som svårt att bedriva en del ganska dyra idrotter. Regeringen är väldigt tacksam över det tillkännagivande som kom från och arbetar för fullt med ett förslag som handlar om hur de här sakerna ska kunna hanteras. Det pågår ett arbete i även under den här tuffa pandemin, och regeringen kommer att återkomma i frågan. Skolplikten och elevers sjukfrånvaro 72 (SD): Min fråga går till utbildningsminister . I råder som bekant skolplikt. I den coronapandemi som fortsätter att sprida sig finns en grupp elever som hamnar lite i kläm när regeringen nu valt att inte stänga skolor. Jag tänker primärt på barn som har något slags underliggande sjukdom eller barn som har föräldrar som tillhör en riskgrupp. Många föräldrar oroar sig över att barnen måste gå i skolan, och den enda möjlighet de har för att skydda sina barn från dessa risker är att bryta mot skolplikten och låta barnen vara hemma. I vissa skolor är så många som av eleverna hemma. Vi kan anta en stor del av dessa elever egentligen är friska men att föräldrarna av oro för sina barn väljer att sjukanmäla dem. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: åtgärder avser ministern att vidta för att stilla dessa föräldrars oro och se till att de inte behöver bryta mot skolplikten för att garantera sina och andra barns och den egna familjens hälsa? 73 Utbildningsminister (S): Vi talar mycket om att vi bedriver gymnasieskolan med distansundervisning, och det är sant. Men också i har vi en högre frånvaro än vanligt. I synnerhet har vi det bland elever som bor i så kallade utsatta områden. Att frånvaron är hög är delvis positivt. Det är ett tecken på att många människor lyssnar på råd och stannar hemma när de känner minsta symtom. Men det kan också vara ett utslag av oro och rädsla, och även jag nås av rapporter och frågor från föräldrar där det finns en problematik med riskgrupper. Regeringen gav alldeles i uppdrag att återkomma med en utvärdering. Eftersom det inte hör till mitt eget ansvarsområde kan jag tyvärr inte redogöra exakt för hur uppdraget såg ut, men det handlar om att definiera riskgrupper. Vi kommer att följa frågan mycket noga och uppmanar alla föräldrar som är oroliga att ta kontakt med behandlande läkare. Det är där man får de bästa råden. 74 (V): Våra järnvägar är i stort behov av underhåll. Det största problemet för mer underhåll har varit tillgång till anläggningen, det vill säga till våra spår. En kanske lite oväntad effekt av coronakrisen är att en stor del av tågen nu har ställts in, vilket leder till att det blir mer plats och tid på spåren. Därtill har många av de anställda i underhållsbranschen blivit friställda och vill inget hellre än att komma ut och arbeta igen.