prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — Det ena är att kvinnor är underrepresenterade och det andra att män generellt har en lägre genomströmning. Det är två problem som måste rättas till. Dels måste vi bryta de könsrelaterade valen av utbildning, dels måste vi jämna ut genomströmningen, även om mäns lägre genomströmning kan bero på att de i högre grad än kvinnor erbjuds anställning innan de är klara med utbildningen, framför allt inom ingenjörsområdet och andra områden som är väldigt heta på arbetsmarknaden. Jämställd utbildning är i högsta grad en kvalitetsfråga, och jag kommer att fortsätta att prata om jämställd akademi även i kommande debatter och diskussioner. Det kommer jag att göra ända tills vi har en jämställd akademi och även ekonomi. När det gäller motionsyrkandet om uppdrag till högskolemyndigheterna att samla och tillgängliggöra information om utbildningars kvalitet håller jag med om att det behöver göras. Men jag konstaterar också att vi kan avvakta med det förslaget eftersom regeringen avser att återkomma till om hur utbildningars kvalitet bättre ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. Det här är alltså en fråga som kommer att återkomma, och är vi inte nöjda med regeringens förslag kan vi lägga fram andra. De delar i motionen som rör tidigare studenters lön och arbetsmarknadsetablering ser jag dock som lite mer tveksamma. Det gäller både hur den typen av data ska kunna samlas in och om det verkligen är relevant för utbildningens genomströmning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 70 (L): om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Det blir lätt lite upprepningar så här sent och sent in i debatten. Jag gissar att det inte har undgått någon här inne att vi debatterar utbildningsutskottets betänkande om och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse. Jag tror också, fru talman, att samtliga har uppfattat att svenska lärosäten står sig väl i nordisk jämförelse men att man lämnar två rekommendationer. För det första bör universitet och högskolor som enligt granskningen uppvisar stor förbättringspotential identifiera faktorer som påverkar effektivitet och produktivitet och därefter vidta lämpliga åtgärder. För det andra bör universitet och högskolor systematiskt följa upp genomströmningen samt effekterna av de åtgärder som genomförs för att öka genomströmningen. Den fråga som granskningen har utgått från är om resursanvändningen är effektiv vid svenska universitet och högskolor i jämförelse med nordiska lärosäten och vad som kan förklara eventuella effektivitetsskillnader. Man har även tittat på lärosätenas arbete med genomströmning. Jag vill stanna en minut vid Liberalernas utbildningspolitik i stort. Vi pratar ju ofta om kvalitet i undervisningen, och vi ser ett behov av att ytterligare stärka kvaliteten inom hela utbildningskedjan, från ungdomsskolan till högskolan och inom forskningen. De högskoleutbildningar eller kurser som inte klarar kvalitetsmåtten kan inte fortsätta. Är då resurseffektivitet och produktivitet synonymt med kvalitet i undervisningen? Nej, inte per se. Kan det vara pusselbitar i en större kvalitetsdiskussion? Jag uppfattar också att med den äran för just den argumentationen. Vi vill också fästa blicken på att i skrivelsen konstaterar att svenska lärosäten hävdar sig väl i nordisk jämförelse men att man också konstaterar att i jämförelse med de danska lärosätena är de svenska i genomsnitt något mindre effektiva. Produktivitetsutvecklingen är dessutom högre i och än i . Vad beror detta på? Vissa svar ges i rapporten, men det är långt ifrån heltäckande. I den här diskussionen skulle jag vilja titta på och ta in den kommande forskningspropositionen, för man kan konstatera att länge låg högst i i fråga om statliga forskningsanslag. har och gått om. Noterbart är att båda länderna, som vi har all anledning att jämföra oss med, framgångsrikt har kombinerat expansion med hög kvalitet. studie visar också att situationen ser olika ut på olika lärosäten vad gäller förbättringspotentialen. Vi pratar ofta om likvärdighet när det gäller ungdomsskolan, men jag tror att likvärdigheten är lika viktig högre upp i utbildningstrappan. Vad gäller delstudien om genomströmningen visar att genomströmningen för den undersökta fristående kursen engelska på distans var svag. Det är svårt att veta omfattningen av detta, men vad vi vet är att risken för lägre genomströmning är tydlig vid just distansutbildningar. Det bör också finnas en uppföljning av den utbyggnad av distansutbildningar som är på gång just nu och specifikt vad gäller genomströmning. om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Liberalerna understryker vikten av att svenska lärosäten fortsättningsvis arbetar för en hög kvalitet i utbildningen och med en effektiv användning av resurser. Vi delar utskottets ställningstagande om de utmaningar som finns, och Liberalerna kommer att följa det kontinuerligt pågående arbetet med frågor om produktivitet, effektivitet och genomströmning, men vi hänvisar tills vidare till vårt särskilda yttrande. 71 (MP): Vi avsätter stora resurser till högre utbildning och forskning i . Det ska vi göra. Vår forskning och vår utbildning håller hög kvalitet. Att våra lärosäten också använder pengarna på ett resurseffektivt sätt är naturligtvis viktigt. Därför välkomnar jag, och , den här granskningen från om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse. Naturligtvis välkomnar vi också regeringens svar, som jag tycker är balanserat och bra. Rapporten slår fast att de svenska lärosätena står sig väl i den nordiska konkurrensen. Det har vi hört nu i debatten, och det är glädjande. Några av de svenska lärosätena ligger mycket bra till. Men sedan finns det också några där det finns förbättringspotential, som det uttrycks i rapporten. Som också framgår av rapporten ska resultaten nog inte dras alltför långt. Det är inte meningsfullt att se rapporten som en rankningslista över lärosäten. Den här utvärderingen som har gjort är en av många rapporter och utvärderingar som kompletterar varandra. Att mäta effektivitet är komplext, och olika lärosäten har skilda förutsättningar, men också olika uppdrag, och det påverkar naturligtvis resultatet. Man kan också ha synpunkter på den metod och de ingångsvärden som används i just den här studien. Det finns få verksamheter som utvärderas så intensivt och så mycket som universitetens och högskolornas verksamhet. I stort sett varje undervisningstimme, varje seminarium, varje insats en student gör, eller för all del varje forskningsrapport, delrapport eller forskningsinsats, utvärderas, diskuteras och betygsätts i de fall det ska göras. Och det är viktigt! Det kollegiala samtalet, granskningen av forskningen, utvärderingen av undervisningen och av forskarnas och studenternas insatser, är helt centralt för den akademiska verksamheten. De är en del av verksamhetens kärna. Den här rapporten som har gjort ingår ju inte i den inomakademiska självgranskningen, men den är likväl betydelsefull och den bör läsas av lärosätena – och av regeringen, såklart, även om revisorerna inte lämnar några särskilda rekommendationer till regeringen. Granskningen innefattar inte lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och inte heller kvalitet i verksamheten. Däremot görs en särskild studie av genomströmningen i undervisningen. Det är inte en fullständig studie, utan det är mer av en kompletterande och fördjupande studie till den tidigare delstudien i rapporten, det vill säga den nordiska jämförelsen av resurseffektivitet. Genomströmningsstudien innefattar bara två ämnen – engelska och maskinteknik – men den visar ändå på stora skillnader mellan hur lärosätena arbetar med att öka genomströmningen. om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Genomströmning innebär att studenterna blir klara, och att de blir klara med sina kurser och utbildningar. Det är en viktig parameter. Det är viktigt för resurseffektiviteten, för lärosätena, för samhällsekonomin i stort och naturligtvis för studenterna själva så att de kan gå vidare i sina studier och komma vidare ut i arbetslivet. Vad gäller den jämförande delstudien, om produktivitet och resurseffektivitet, kommer granskningsrapporten fram till att den enda variabeln som uppvisar ett samband med effektivitetstalen är personalomsättning. Lärosäten med hög personalomsättning visar sämre effektivitet. Orsaken till det diskuteras. Det kan till exempel vara kostnaderna som kommer med rekrytering och introduktion av nya medarbetare. Man kan naturligtvis tänka sig andra orsaker, till exempel att otrygga anställningar minskar produktiviteten. Men det undersöks och diskuteras inte i den här rapporten. Man kan nog gå vidare med den diskussionen. Kvalitet mäts inte, och det är inte säkert att ökad kvalitet innebär ökad resurseffektivitet eller produktivitet. Till exempel skulle investeringar i lokaler och teknisk utrustning leda till högre kostnader och därmed lägre resurseffektivitet, enligt den modellen, såvida de inte påverkar eller höjer produktiviteten. Inte desto mindre skulle upprustning av lokaler och teknik behöva genomföras för att höja kvaliteten i utbildningen. Det finns en hel del andra saker som skulle behöva göras. Till exempel måste lärarnas anställningsvillkor förbättras. Studenternas psykosociala miljö och deras sjukfrånvaro behöver ses över. Den psykiska ohälsan hos studenter är oroande hög. Vi skulle också behöva arbeta mer med lärosätenas relation till det omgivande samhället. Till exempel behöver samverkan inte bara med näringslivet utan även med offentlig sektor, civilsamhälle och föreningslivet förstärkas. Det gäller också exempelvis lärosätenas arbete med att ta ansvar för klimatarbetet, med klimatomställningen och klimatanpassningen. Ingenting av det jag räknade upp i slutet finns med i granskning. Men det är inte heller meningen. Granskningen ska ses, precis som också nämns, som en del i ett nät av utredningar, granskningar och rapporter som ska mynna ut i kunskaper och rekommendationer för hur vi får, och hur vi behåller, ett starkt utbildningsväsen i , med internationellt ledande forskning och utbildning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 21 Större komplementbyggnader betänkande 2019/20:CU22 72 (MP): I mitt anförande har jag skrivit att vi står här för att debattera, men jag inser att vi står här för att debattera denna mycket viktiga fråga som behandlas i civilutskottets betänkande CU22 Större komplementbyggnader. För den uppmärksamme låter detta kanske inte helt obekant. Det är inte alltför länge sedan som vi stod i kammaren och debatterade större komplementbostäder. gäller debatten större komplementbyggnader. Sedan vi hade debatten har civilutskottet arbetat fram en lagrådsremiss. Vi har skickat den remissen till Lagrådet, och lägger utskottet fram ett betänkande med förslag till ändringar i lagstiftningen gällande komplementbyggnader på bord. Man kan säga att det är en komplettering av komplementbyggandet i . Syftet med den förra lagändringen, att gå för bygglovsbefriade komplementbostäder, var att söka skapa fler bostäder i . Det var också därför regeringen lade fram det förslaget. Det var helt enkelt fråga om att öka utbudet av bostäder. Detta är inte ensamt en lösning på den utmaning som finns på bostadsmarknaden , men de ytterligare vi lade till bidrar till att skapa bättre bostäder av dem som byggs som komplementbostäder. Syftet med att nu utöka också komplementbyggnader är att göra regelverket tydligt, enkelt och mer enhetligt. Att Lagrådet lämnade ett blankt yttrande utan att erinra mot något fick mig och att välja att ställa oss bakom förslaget att utöka arean också för komplementbyggnader. Jag är väldigt glad för att vi är ett enat utskott som väljer att gå fram med detta lagstiftningsärende, för när vi lagstiftar i tycker jag att det är bra att vi är överens. Jag vill ändå framhålla att det absolut viktigaste för mig är att vi bygger fler bostäder, och precis det innebär förslaget som regeringen lade fram för sedan. Att bygga komplementbostäder är också ett sätt att bättre nyttja befintliga villatomter genom att skapa fler bostäder på dem. Det kanske är bra att framhålla att vid införandet av bygglovsbefriade komplementbyggnader var Lagrådet väldigt kritiskt, framförallt i fråga om grannars möjlighet att klaga på de byggnader som uppfördes. Den frågan har vi löst – tillfälligt och långt ifrån optimalt, skulle jag vilja säga, men ändå – genom att man nu kan överklaga startbeskedet när en bygganmälan lämnas in. Men regeringen har tillsatt en utredning om ett enklare och mer effektivt regelverk för bygglov, och där kommer man att se över just den här frågan. Flera av oss som är här i kammaren sitter i referensgruppen för den utredningen. Det är bra, för jag tror att vi alla är överens om att vi behöver ett enklare och tydligare regelverk på detta område, som också ger grannar den rätt att överklaga som man har enligt . I och med att det nu pågår en utredning och att Lagrådets yttrande var blankt menar vi att vi inte ska ha olika regler för vad man ska använda komplementbyggnader till just . Syftet med lagändringen för komplementbyggnader är ju att göra regelverket tydligare, enklare och mer enhetligt. Utskottet föreslår att detta börjar gälla . Avslutningsvis och eftersom det här troligtvis är min sista kammardebatt det här riksdagsåret – vi vet väl ingen av oss vad som väntar – vill jag passa på att tacka. Först och främst vill jag i egenskap av dess ordförande tacka civilutskottet för det samarbete vi haft. Det här är första gången jag ser så många av mina kollegor på samma plats på väldigt länge, och det är välkommet. Jag vill tacka civilutskottets fantastiska kansli, som har slitit den här våren. Vi kan konstatera att förutsättningarna varit allt annat än lätta för att få arbetet att fungera. Jag vill också tacka fru talmannen och hennes talmanskollegor för att ni gjort det möjligt för oss att fullfölja vårt oerhört viktiga uppdrag här i . Jag hoppas att vi får återgå till betydligt mer normala arbetsformer. Men det vet vi inte, och därför tänker jag att det väl är bra att vi fått öva och lära oss här så att vi kan vila upp oss och sedan komma tillbaka och förhoppningsvis få ses fysiskt här i . 73 (S): Mitt anförande blir väl snarlikt , för vi har haft ganska likartad inställning till det här ärendet under resans gång. Men jag företräder Socialdemokraterna och ska lägga fram vår syn på ärendet. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i civilutskottets betänkande 22. I betänkandet föreslås att även komplementbyggnaders största tillåtna byggnadsarea ska ökas från dagens utan krav på bygglov. beslutade som tidigare nämnts att utöka största tillåtna byggnadsarea för komplementbostadshus . har utrett och kommit med förslag i likhet med detta. Dock lämnades förslagen från under förutsättning att de rättsliga brister som finns i dagens lagstiftning åtgärdas. Regeringen valde ändå att i ett första steg utöka största tillåtna byggnadsarea för komplementsbostadshus för att det var angeläget att få fram bättre bostäder än det blivit med . Den ändringen ökade attraktiviteten på dessa bostäder genom att grundläggande funktioner nu ryms inom byggnaden, vilket gör bostaden mer självständig gentemot huvudbyggnaden. Även valfriheten för den enskilde ökar genom att större möjligheter till alternativa planlösningar ges som kraven på tillgänglighet kan uppfyllas. tillsatte regeringen en utredning som ska göra en systematisk översyn av regelverket för bland annat bygglov utifrån den kritik angående rättsosäkerheten i lagstiftningen som kommit från med flera. Utredningen kommer att lämna sitt förslag . I utskottet fanns en majoritet som ville gå vidare med det förslag som vi debatterar. Vi socialdemokrater med flera var tveksamma till att göra detta innan utredningen var klar. Men ett förslag utarbetades som Lagrådet senare fick yttra sig över, och i och med att Lagrådet inte hade något att erinra mot det förslaget omprövade vi vårt ställningstagande. I och med att det nu finns en utredning på plats som ser över hur de rättsliga bristerna kan åtgärdas menar vi att förenklingsskälen är ett tungt argument för att gå vidare med utökad byggnadsarea även för komplementbyggnader. Förenklingsskälen är, som redovisas i betänkandet, flera. Bland annat underlättar enhetliga regler för den enskilde som i ett första skede kanske endast bygger en gäststuga att i ett senare skede göra om den till ett komplementbostadshus. Även för hustillverkare underlättas produktionen av enhetliga regler, och i viss mån kan gemensamma bestämmelser också underlätta byggnadsnämndernas handläggning. Dock kvarstår frågan om det rättsosäkra läget i dagens lagstiftning. Den del av lagstiftningen som berör bygglovsbefrielse för bland annat attefallshus hastades fram, och väldigt lite hänsyn togs till den kritik som då framfördes av i första hand Lagrådet men också av många andra remissinstanser såsom . Det är den problematiken som vi nu hanterar. Det ligger ett stort ansvar på utredningen som ska ta fram förslag på hur man ska komma till rätta med oklarheter och rättsliga brister i vår nuvarande lagstiftning, exempelvis hur lagstiftningen ska vara förenlig med den rätt som grannar kan ha till domstolsprövning enligt med mera. Häri, fru talman, ligger också ett stort ansvar på oss i utskottet att arbeta vidare med den goda ton och det pragmatiska förhållningssätt som rått för att vi ska kunna få fram en bra och rättssäker lagstiftning även i denna fråga. Jag vill återigen yrka bifall till förslaget i CU22. Jag vill också önska ledamöterna i civilutskottet men även fru talmannen med personal trevlig midsommar och glad sommar. 74 (M): Det här är ju faktiskt ett lite speciellt ärende, i det att vi här i direkt stiftar lag. Vi har gjort det från ax till limpa den här gången – det är inte ett förslag från regeringen, utan det är ett förslag som vi i utskottet tillsammans har arbetat fram. Detta är en konsekvens av att vi moderater lade fram en motion, då vi tyckte att det var en onödig byråkratisering att bara vissa attefallshus skulle få bli . Det var bara de som uppfyllde samma krav som ställs vid uppförandet av ett bostadshus, det vill säga att de var isolerade för åretruntboende och hade ett stort, tillgänglighetsanpassat badrum. Allt det såg vi som kostnadsdrivande krav på saker som inte alla efterfrågar. Däremot gör vi bedömningen att det är fler människor som vill kunna bygga större bygglovsfritt – en frihetsreform, helt enkelt. Jag välkomnar och är glad över att regeringspartierna nu har ändrat sig. Men jag tycker att man försöker dölja det faktumet lite grann. I uttalanden som man har sett i medierna har utskottets ordförande bland annat sagt att hon välkomnar denna förändring och tycker att det är bra att vi nu har kommit så här långt med detta. Den här förändringen hade inte blivit av om inte för det första hade lagt fram denna motion och för det andra en majoritet hade formerats av , . Vi tog fram detta förslag och drev det genom utskottet. Ända fram till på slutet lät det som att regeringspartierna skulle reservera sig. Sedan kom man fram till att man inte ville göra det, och det välkomnar jag. Men jag tycker att det åtminstone hade varit snyggt om regeringspartierna hade kunnat tillstå detta i de kommentarer man ger till medierna, till exempel. Man har inte alls varit drivande för att få fram detta. Det är vi som har varit det. Jag tycker också att detta är ett exempel på vad som händer när vi kan bete oss som vuxna människor gentemot varandra. Här har nämligen en ganska udda partikonstellation faktiskt, i samråd med utskottskansliet, förhandlat om en produkt. Vi, och har förhandlat med . Ni har förhandlat med oss och vice versa. Och det har funkat alldeles utmärkt. Jag tycker att detta kan vara något att ta fasta på när tongångarna går höga i nästa valrörelse och det handlar om vem som kan och inte kan prata med vem. Detta har syftat till att försöka komma fram till en förändring i konstruktiv riktning. Vi har velat förenkla för enskilda människor – göra det enklare att bygga mer, bygglovsfritt. Det är en frihetsreform, i det lilla. Den överskuggas med rätta av mycket annat som har varit mycket viktigare den här våren. Detta är ett litet förslag, men som symbol tycker jag ändå att det bär en större sprängkraft eftersom det visar vad som händer när vi i detta parlament kan bete oss som vuxna människor gentemot varandra. Då kan det hända bra saker, och vi kan komma framåt. Jag uppskattar att regeringspartierna, trots att de närmast av stolthet från början motsatte sig detta förslag eftersom det inte kom från regeringen utan från ett enskilt parti i riksdag, sedan valde att ansluta sig så att vi, precis som utskottets ordförande säger, nådde enighet i denna fråga. Jag tycker att det är bra! Men jag tycker också att vi ska erkänna den process som de facto har legat bakom detta förslag. Jag förstår att det kanske är jobbigt för vissa partier, men jag tror att det är något att bära med sig till nästa valrörelse. Då kanske nästa valrörelse kan handla mer om vad vi har för gemensamma beröringspunkter och vad vi de facto kan komma överens om än om vad vi inte är överens om. Det nuvarande regeringssamarbetet bygger ju på detta. Det handlar snarare om vad man är överens om att man är emot än om vad man är överens om att man är för. har vi kommit fram till att vi är överens om att vi är för att attefallshus ska få bli större. Jag tycker att det är bra. Det är inget vi behöver göra en stor sak av, men jag konstaterar att detta inte hade blivit verklighet om det inte varit för att vi fyra partier pratade med varandra, gjorde detta tillsammans och, med stor hjälp av ett professionellt utskottskansli, tog fram en lagstiftningsprodukt som var så väl genomarbetad att Lagrådet inte hade några synpunkter. går den igenom, och kan varje svensk som vill åtnjuta en lite större bygglovsfrihet. Det tycker jag och är något bra, och därför sträcker vi på oss . Jag skulle naturligtvis också vilja instämma i alla yrkanden, höll jag på att säga, härifrån talarstolen om en glad sommar till samtliga. Jag hoppas att alla får en skön och coronafri sommar! 75 (MP) replik: Det är trevligt att för en gångs skull ha möjlighet att begära replik. Det är väldigt sällan man har det som minsta parti i och dessutom ett av de regeringsbärande. Jag skulle bara vilja komplettera historieskrivningen lite i denna fråga. Det stämmer mycket väl att det var som lade fram en följdmotion med anledning av regeringens proposition. Men förslaget är inte . Det togs från början fram av under förra mandatperioden. Han bad ta fram förslag om detta. Det är också förslag som har använt sig av. tog fram ett förslag om att alla komplementbyggnader skulle utökas ; det är det förslaget som har drivit. På grund av den rättsliga osäkerhet som vi bedömer fortfarande finns kvar och som regeringen har tillsatt en utredning för att lösa, fru talman, valde regeringen att gå fram med enbart bostadsdelen i detta skede. Det är nämligen bostadsbristen som är den absolut största utmaningen på detta område. Men Lagrådet valde sedan att lämna ett blankt yttrande, och då är vi så pass stora att vi kan säga att det argumentet inte håller för oss. Skulle jag som utskottets ordförande inte kunna uttala mig när jag från medierna får frågan vad jag tycker om att utskottet nu lägger fram ett förslag som vi är enade kring? Jag är glad att utskottet står enat bakom detta förslag. lyfte fram detta inför valet , så det är inget nytt att vi tycker att man ska se över dessa delar. 76 (M) replik: Jag hoppas att jag inte behöver upplysa utskottets ordförande om att inte lägger fram några förslag i riksdag. Det gör de politiska partierna. Vi moderater har lagt fram detta förslag.