prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — Bland annat hänvisar till de beräkningarna. Det är ett stort antal, kan tyckas, men då räknar man på att det finns drygt 1,4 miljoner katter i . Det finns också en brittisk studie som publicerats i den vetenskapliga tidskriften , och enligt den tar varje utekatt i genomsnitt tolv fåglar . genomgång på området utrotar katter 60 arter av fåglar och andra ryggradsdjur i världen. Om statsrådet verkligen värnade fåglar så mycket kanske hon alltså borde införa utegångsförbud för tamkatter i stället för att diskutera blyhagelförbud, herr ålderspresident. Hur menade statsrådet egentligen när hon gjorde kopplingen med spridda blyhagel som missat målet och att nyfödda barn kan få skador? Jag undrar särskilt med tanke på , som jag nämnde, där man drog slutsatsen att spridningen av bly i marken är starkt begränsad och bör ge liten påverkan på miljön. De miljoner fåglar som dör på grund av 1,4 miljoner tamkatter är ändå tolv gånger fler än alla de sjöfåglar som dör genom blyförgiftning i alla våtmarker i hela EU, herr ålderspresident. Jag köper läget med tamkatterna – jag gillar katter – även om jag tycker att det är beklämmande när jag tänker på det. Men jag undrar hur statsrådet tänker kring detta faktum. Jag vill inte förbjuda katter att gå ute, men jag undrar ju vilka steg den här regeringen kommer att ta nästa gång den ska driva frågor. Jag stannar vid de två frågeställningarna. 20 (M): Det är uppenbart att det inflytande som regeringen ska ha i inte har använts för att värna intressen. Man har i stället drivit en annan linje i den delen, vilket sedan resulterade i detta beslut. har bra förordningar och restriktioner när det gäller våtmarkerna, och de fungerar bra. Det hade självklart varit bra om fler i EU hade gjort som i de här frågorna, men vi behöver faktiskt inte gå längre. Vem har regeringen tänkt ska sitta på vakt vid våtmarkerna och kontrollera detta? Vem ska visitera alla fritidsmänniskor, jägare och skyttar som passerar? Är det polisen? Är det förbjudet att ha ammunition i fickan måste man väl visitera alla som vistas i våtmarker; det kan ju vara så att någon av någon anledning har en hagelpatron i fickan. Eller kommer ni att skilja på folk och folk i de här kontrollerna? Den här regeringen är tydligen beredd att avsätta polis- och kontrollresurser för att visitera jägare och skyttar som gängkriminella skjuter på öppen gata i våra städer. Är det inte dags att börja ta tag i de verkliga problemen och se till att plocka bort den olagliga ammunitionen och vapnen från våra gator och torg? Den här regeringen, Socialdemokraterna och , är dock tydligen beredd att avsätta polisiära resurser till att visitera jägare och skyttar. Ni som lyssnar hör ju själva hur dumt detta är. Jag vill upprepa de frågor som jag inte fick svar på; att kunna ställa frågor till ministern är grunden för en interpellation. Vilka utredningar pekar på att redan hårda skydd av våtmarker inte räcker? Begår, enligt ministern, de som passerar våtmark med blyhagelpatroner i fickan ett brott? Vem ska utföra kontrollerna? Ska alla visiteras i våtmarkerna, eller är det bara jägare och skyttar? Varför lyssnade inte regeringen in riksdag innan man förhandlade bort vårt mandat och vårt inflytande i frågan i EU? Vissa företrädare för brukar försöka påpeka att de visst gillar jägare och att de tycker att viltkött är både bra och klimatsmart. driver partiet en linje som förbjuder ammunitionen. Jag kan avslöja för ministern att klimatsmart viltkött eller skötsel av våra viltstammar är omöjligt om man nu försöker att förbjuda ammunitionen för jägare i . Men är det ju faktiskt så att beslutet har givit varje land en möjlighet att självt klassificera in sina våtmarker, vilket innebär att det inte är av yta som ska vara våtmark, som ministern sa i svaret, utan en betydligt lägre siffra. Denna fråga äger ju självt att avgöra. Den klassificeringen kan då inte göra efter Ramsars definitioner, utan den ska göras efter beslut. När nu självt kan avgöra detta är det självklart att frågan behöver komma till kännedom och beslutas om av – inte bara av regeringen och . Jag utgår nu ifrån att får vara med i denna utformning. Jag vill fråga ministern: att få vara med när man definierar vilka våtmarker som ska ingå i detta, eller tänker regeringen själv tillsammans med klassificera in detta? 21 Miljö- och klimatminister (MP): ifrågasätter inte bara att vi har kommit överens på EU-nivå om Reachförordningen, utan han ifrågasätter tydligen också att vi har ratificerat Ramsarkonventionen och att vi har ratificerat konventionen om flyttfåglar, som kräver av medlemsländerna att de ska begränsa blyhagel i våtmarker. Detta är också skälet till att införde ett sådant förbud 2002. Det är inte som ska besluta om vetenskapliga kriterier för våtmarker. Det är inte detta vi har skrivit under på i dessa konventioner. Det var inte detta vi gick in i när vi gick med i Europeiska unionen eller när vi beslutade om ett helt genomgripande och väldigt effektivt och bra ramverk för begränsning av miljöskadliga kemikalier i Reachförordningen. Det är ett väldigt intressant synsätt som ger uttryck för här – att ska besluta om vetenskapliga kriterier och att vi ska släppa och gå vid sidan om förordningar som är viktiga för människors hälsa och för den öppna inre marknaden i Europeiska unionen. Jag går vidare till frågorna. Ska det sitta poliser i varenda buske? Apropå det förbud som ledamoten är så ytterst nöjd med, som vi har haft , har det inte suttit poliser i varje buske – inte en enda person har åtalats för att ha använt blyhagel i våtmarker. Likväl är det ett förbud, och likväl är det upp till var och en att leva upp till detta förbud. Det måste ju gälla även fortsättningsvis. Kopparklint tycker att det är kraftigt överdrivet att säga att blyhagel hamnar i spädbarns munnar på BB för att de inte träffar målet. Jag vill understryka att bly är oerhört giftigt vid extremt låga koncentrationer. Det har inte varit möjligt att hitta en lägsta tröskel för effekter, och det antas därför att varenda molekyl som människor eller djur utsätts för kan ge skadliga effekter. Bly ger effekter på nervsystemet, vilket för fåglar kan innebära att de inte kan hitta föda – de blir förvirrade. De kan heller inte fortplanta sig. Ett enda hagel är dödligt för en liten fågel. Haglet sprids också i naturen. Det ligger kvar i marker och på sjöbottnar; det kan förgifta sjöfåglar . Också rovdjur och asätare kan bli förgiftade när de i sin tur äter förgiftade fåglar. Detta kommer in i ekosystemet. Det kan förstås vara så att en gravid kvinna, eller en kvinna i fertil ålder, på en fin restaurang äter ett andbröst som har förorenats av blyhagel; det är fullt möjligt. Detta är inte en risk vi behöver ta, för det finns alternativ till blyhagel. Det går att använda stålhagel eller vismut, och ska vi göra det – det är substitutionsprincipen. Den principen är vi överens om; det har vi tidigare alltid varit överens om. Jag måste kraftigt invända mot dessa oerhörda överdrifter gällande vad den gemensamma Reachförordningen och detta förbud skulle innebära för och för svenska jägare. Vi bedömer att detta är ett fullt rimligt förbud som det har fattats beslut om utifrån vetenskapliga kriterier. 22 KOPPARKLINT (M): Jag noterar att statsrådet fortsätter på den inslagna banan med att förvrida det jag säger. Jag tänker då på detta med barn och farligheten med bly, för det var inte riktigt så jag sa. Jag går dock tillbaka till den debatt vi hade tidigare, för jag tycker att vi ska hålla oss till de saker som jag faktiskt har sagt och det som denna debatt handlar om. I stället för att bära på alla de frågetecken och orosmoln som jag tillsammans med många jägare och sportskyttar bär på vill jag känna mig trygg i att det faktiskt blir som statsrådet stått här och sagt, nämligen att detta beslut inte på något sätt kommer att hota jakten och sportskyttet i . Men sedan säger statsrådet att man ska använda annan ammunition än bly. Då blir det problematiskt, för många jägare har äldre vapen som inte kan ta den ammunitionen. Det är faktiskt så att redan har en fungerande lagstiftning. Vi har heller inte sett några negativa effekter på miljön av den här spridningen. Regeringen behöver därför göra allt som står i dess makt för att motverka sådana här katastrofala förslag, som skulle försvåra de viktiga uppgifter som jägare och sportskyttar utför. Det finns över 600 000 vapenägare i som jagar och utövar sportskytte i olika former. Jag har en önskan till statsrådet. Så här nära julen vore det en fin julklapp om statsrådet här från talarstolen kunde garantera mig, och landets jägare och sportskyttar att det inte längre finns skäl till oro, att alla jägare med gamla vapen kan känna sig lugna med att ingenting kommer att ändras och att i princip hela , trots EU:s beslut, inte kommer att klassificeras som våtmark – ej heller artificiellt anlagda, flytande, statiska eller tillfälliga våtmarker som bildats av snö eller regn. Skulle statsrådet kunna garantera det? Jag får önska alla en god jul. 23 (M): Jag konstaterar att jag ännu inte har fått svar på min första fråga, men ministern har ju fortfarande möjlighet att svara på den. Frågan är: Vilka utredningar pekar på att redan hårda skydd av våtmarker inte räcker för ? Vilka utredningar har regeringen byggt den ståndpunkten på när man nu har gått vidare och drivit en linje om hårdare restriktioner? Detta är absolut en så viktig fråga att den borde underställas för att diskutera hur vi går vidare och klassificerar in de våtmarker i som ska ingå i detta. Det vore väl rimligt med tanke på att det finns en stor majoritet i riksdag som faktiskt har en helt avvikande mening mot den som regeringen har drivit tidigare i den här frågan. Jag utgår från att ministern tar med sig detta och överprövar frågan och stämmer av den med innan man går vidare med den. Sedan, herr ålderspresident, saknar jag också de analyser och utredningar som behöver göras av de alternativa metaller man tänker använda i stället för bly i de här områdena. De borde ligga till grund för utredningarna. I och med att man har sagt att det finns alternativ undrar jag var de utredningar finns som pekar på att de här alternativen är tillräckligt bra. Avslutningsvis vill jag önska alla skaraborgare, jägare, skyttar, ministern, ålderspresidenten och talmanspresidiet en god jul och ett gott nytt år. 24 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill återigen understryka att tillhör Europeiska unionen. Vi har en helt harmoniserad lagstiftning när det gäller kemikalier, och den kallas för Reach. För den har drivit på även under borgerliga regeringar. Vi har varit väldigt stolta över den. Jag noterar med oro att säger att han gärna vill riva upp den. Det skulle få oerhört allvarliga hälsomässiga och miljömässiga konsekvenser för men även för och hela den inre marknaden om man skulle göra så. De utredningar som efterfrågar är utredningar på EU-nivå som har ett större perspektiv. Skulle vi säga att bly inte ska omfattas av Reach har vi ett stort problem. Då skulle vi visserligen kunna vara glada över vår egen lagstiftning, men vi skulle hindra andra medlemsländer från att införa motsvarande förbud. Det är viktigt att man som lagstiftare förstår den nivån och inte propagerar för helt felaktiga uppfattningar i den här frågan. Att det ska sitta poliser i varje våtmark och hålla reda på det här i stället för att bekämpa gängkriminalitet tycker jag var en oerhört låg kommentar. I den mån jaktvapen kan komma på villovägar vill jag understryka att det är väldigt viktigt att man låser sina jaktskåp, vilket er partiledare kanske också kunde påminnas om. När det gäller gamla vapen måste vi göra en modernisering utifrån den kunskap vi har. Bly har därför tagits bort från bensin. Man protesterade mot detta. finns det alternativ till smörjmedel i bensin och diesel. Det finns alternativ att använda även för jaktvapen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:159 om tillståndsprocesser 25 Näringsminister (S): har frågat mig hur arbetet med att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen i enlighet med tillkännagivande fortlöper samt på vilket sätt regeringen arbetar med tillståndsprocessfrågorna, så att förutsättningarna för övrig industri också adresseras som en konsekvens av tillkännagivande . Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik för en grön omställning samt om att ta hänsyn som tillförsäkrar en god och hälsosam miljö nationellt och globalt. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen (1991:45). kunde bland annat det statliga bolaget presentera sin framtidsstrategi som innebär investeringar om 10–. Under investeringsfasen beräknar bolaget att cirka 2 000−3 000 jobb kommer att skapas . Fullt utbyggd skulle omställningen leda till minskade utsläpp hos och dess kunder motsvarande två tredjedelar av territoriella utsläpp. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv miljöprövning. Syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Utredningen ska särskilt fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har också gett , länsstyrelserna och i uppdrag att ta fram samlad statistik för miljöprövningen. Sådan statistik är viktig, inte minst för att följa utvecklingen av handläggningstider och identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Uppdraget ska redovisas . kommer (M 2019:05) med sitt delbetänkande avseende . innehåller bland annat regelverk kring miljöprövning. ska se över lagstiftningen i och hur den kan förändras så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. 26 (SD): Jag vill inleda med att tacka näringsministern för svaret. Det är bra att näringsministern i sitt svar påpekar att svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land. Därom är vi helt eniga. Vi är också eniga om att den här frågan ytterst handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik – ny teknik som kan tillförsäkra oss alla en god och hälsosam miljö såväl nationellt som globalt. har en lång tradition som gruvnation. Mycket av det välstånd som vi tar för givet hade aldrig tillskapats om det inte varit för att våra förfäder lärde sig att hitta, utvinna och bearbeta våra naturresurser. Vi har mycket, kanske mer än vi riktigt förstår , att vara våra förfäder tacksamma för. Min tanke, eller förhoppning, är att framtida generationer ska känna samma tacksamhet gentemot oss för att vi valde att förvalta det arvet på ett ansvarsfullt sätt. Men då krävs det politisk beslutsamhet för att komma till rätta med de nyckfulla, oförutsägbara och evigt Kafkaliknande tillståndsprocesser som sakta kväver de företag och initiativtagare som vill söka efter nya fyndigheter eller etablera nya gruvor. Så här är det nämligen, herr ålderspresident: och jag har debatterat den här frågan tidigare, och i sak vill jag tro att vi delar synen på att frågan om tillståndsprocesserna är något som man behöver komma framåt med. Inte desto mindre tar det tid, . Visserligen har regeringen tillsatt en utredning för att se över det nuvarande systemet för prövning enligt i syfte att få förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv miljöprövning. Och visserligen har regeringen också gett , länsstyrelserna och i uppdrag att ta fram en samlad statistik för miljöprövningen för att kunna identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Men varför har det tagit så ? Det här är ju en problematik som varit känd länge och en boll som regeringen borde ha satt i rullning för länge sedan. Det finns företag, herr ålderspresident, som har väntat på besked i sina tillståndsprocesser. Det är företag som bara hoppas på att få dra igång verksamheter som snabbt skulle kunna förvandla små avflyttningskommuner till orter där det plötsligt finns massor av välavlönade arbeten. Näringsministern kan säkert gissa sig till vilka etableringar jag åsyftar, men för att den här debatten inte ska handla om enskilda processer nämner jag inga namn. Jag konstaterar däremot att det handlar om processer som landat på regeringens bord och där man nu blandat in bland annat i processen, vilket oroväckande nog knappast innebär att ett svar, oavsett vilket det blir, är att vänta . Därför är min fråga till näringsministern: ministern ge besked om hur han tycker att det är rimligt att tillståndsärenden som har hamnat hos regeringen tillåts bli liggande innan beslut fattas? 27 (M): Herr ålderspresident och statsrådet! Jag är glad över möjligheten att vara med i denna debatt om de viktiga gruv- och mineralnäringarna och de viktiga investeringar som sker inte minst i norra . stod näringsministern på den stora gruvkonferensen i med öppna armar och sa: Välkomna att investera i ! Det tycker jag var en bra signal. Problemet för näringsministern och regeringen är dock att han och regeringen inte kopplar detta till att göra nödvändiga reformer för att underlätta för svenska gruv- och mineralföretag. Det oroande är att , som i grunden är ett bra land, har tappat i den så kallade gruvratingen där man jämför hur det är att bedriva denna typ av verksamhet i olika länder. Det finns aktuella tillståndsärenden där företag som vill investera pengar. Till exempel har Kallak och Laver diskuterats mycket. Det är inte bara som framför synpunkter, utan ganska kunde konstitutionsutskott konstatera att näringsministern och regeringen inte hade gjort en enda åtgärd i fråga om Kallakärendet och att detta har legat i praktiken färdigt på den tidigare näringsministern bord och ända sedan efter valet, när det blev en ny regering, på bord. Jag kan förstå att ärenden tar tid, men det skorrar om man står på gruvkonferenser i och säger ”Välkommen att investera i !” och inte sopar framför egen dörr här hemma. Jag tror att de flesta är överens om att om man kan expandera och öppna en gruva i eller om kan fullfölja sina tänkta projekt skulle det betyda ofantligt mycket för ekonomin och jobben regionalt och för som helhet. Jag skulle säga att denna typ av gruvverksamhet är helt avgörande för den viktiga gröna omställningen. Det man plockar upp ur jorden, vare sig det är järn eller annat, är sådant som senare behövs för byggnation och för omställning, och det är viktigt att det fungerar. För någon vecka sedan presenterade sina planer på att ska investeras . Det är ett imponerande projekt. De säger att för att klara denna omställning kommer det att krävas mycket el, ungefär motsvarande en tredjedel av det vi totalt använder i . Ett av de största hoten mot deras viktiga projekt i är miljötillståndsprocesserna. Det tar och kostar mycket pengar. Det finns också en regulatorisk osäkerhet som innebär att de och andra som söker inte vet vad de måste göra för att leva upp till lagkraven och kunna få ett nödvändigt tillstånd. Det innebär att för dem och andra kan tillståndsprocesserna, givet att regeringen inte lägger fram förslag, göra att viktiga projekt skjuts . Vi talar inte bara om i . Det politiskt omhuldade är ett annat exempel. De har tänkt att bygga en försöksverksamhet i i den södra delen av landet. För att kunna göra det måste man ha en ny elledning i . Det kan ta bortåt tio är att få en sådan på plats, och de som kan något om detta konstaterar att risken är att tillståndsprocessen tar så att hela kan skjutas . Sammantaget handlar det, vare sig vi talar om flerbostadshus, gruvor eller andra verksamheter, om just miljötillståndsprocesserna. Regeringen har tillsatt en utredning, men den tittar mer på mindre gruvärenden och gör inte de stora slagen som skulle kunna påverka för och andra. Det här säger inte bara , utan experter över lag inom gruv- och mineralbranschen konstaterar att det måste till fler åtgärder. Min fråga till ministern är därför: Vad tänker han göra för att hindra att miljötillståndsprocesserna stoppar viktiga ekonomiska projekt som främjar den gröna omställningen? 28 Näringsminister (S): Gruvnäringen är viktig, inte bara för . Inte minst i den omställning vi talar om kommer mycket metaller, inklusive särskilda jordartsmetaller, och mineraler att behövas, och Europeiska unionen, som vi ju tillhör, är en stor importör av dessa. Oavsett om man ska tillverka batterier för att elektrifiera eller satsa på förnybar energi behövs denna typ av metaller och mineraler. har goda förutsättningar. Vi är en stor gruvnation och en av största producenter av ett flertal metaller, och så kommer det att fortsätta vara. Det hör väl oppositionen till att kritisera regeringen för den politik som förs, men man måste ändå se hur verkligheten ser ut. Och verkligheten är att vi ser stora investeringar i svensk gruvindustri och att det, trots att bilden för delar av vårt näringsliv är ganska nattsvart när pandemin slog till, går hyfsat bra för den svenska gruvindustrin. Det är bra, och så ska vi fortsätta att jobba för att se till att det blir så också framåt. Jag är glad över att det bolag som jag har förmånen att förvalta på å skattebetalarnas vägnar har en offensiv agenda, vilket både jag själv och interpellanten tagit upp. Är då allt frid och fröjd? Nej, givetvis inte. Vi måste titta framåt. Tillståndsprocessen är ett problem, och därför har vi tillsatt en utredning som ska titta på hur man utan att tumma på grundläggande värden som rent vatten och bra miljö tar hänsyn till människors vilja. Även fastighetsägare, ursprungsbefolkning och andra ska ju ha ett ord med i laget. Det gäller att hitta en balans som innebär att våra företag kan mötas av en både effektivare och mer förutsägbar process än dagens. Till skillnad från interpellanten upplever jag att de allra flesta företag i gruvbranschen tycker att det är rimligt med ganska tuffa miljökrav och att de inte vill förstöra eller förorena på det sätt som vi ser i många andra delar av världen. På det sättet är svensk gruvindustri är en förebild både här och utomlands. Jag tror att vi i sak är hyfsat överens. Men jag vet att i opposition är saker och ting enkla, och det är en av fördelarna med att vara i opposition. Jag har själv suttit i opposition och vet vad det innebär. Vi är överens om att lagstiftningen behöver ses över ytterligare. Men låt oss inte låtsas att det här är enkelt, för det är det inte. Det är många intressen som ska samsas och balanseras mot varandra. inbegriper det också våra internationella åtaganden, ibland i Europeiska unionen, ibland i FN. Vi har sett exempel på detta bara . Vi är i en besvärlig tid. Jag hade gärna sett att vi hade kunnat komma fram ännu snabbare. Men vi är mitt i en pandemi, och mycket av fokus under detta år har därför legat på att försöka mildra effekterna av pandemin och rädda delar av svenskt näringsliv. 29 (SD): Jag tackar statsrådet. Jag har full respekt för att har haft fullt fokus på att mildra konsekvenserna av den pågående pandemin. Jag tror inte att det finns något parti i kammaren som vill tumma på de grundläggande värdena. Det kan jag försäkra att inte heller vi vill. Som Gällivarebo vill jag ta fasta på det näringsministern nämnde om i sitt interpellationssvar. Att statliga vill satsa under på min gamla arbetsplats i är fantastiska nyheter som skapar framtidstro. För så är det; gruvetableringar brukar skapa framtidstro, till och med de som initialt möts av motstånd. När det talades om en gruva i utanför rusade huspriserna i i höjden, och det bolag som var först ut med att etablera sig där gick i konkurs. Då grät folk och manifesterade under parollen ”Rädda gruvan”.