prot · H70974 · 2020-02-13 00:00:00 — Det är också viktigt att omsorgsyrkena är attraktiva, så att personalförsörjningen kan fungera. råder det arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen. av personalen uppger att bemanningen är otillräcklig minst någon dag . Dåliga scheman bidrar till stress och sjukskrivningar. av personalen inom äldreomsorgen upplever psykisk ansträngning och jäkt i arbetet minst en gång , och över hälften upplever det i stort sett . Vi kristdemokrater har lämnat förslag för att förbättra äldreomsorgens personalsituation. Det handlar om kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer mellan boende och personal – att kunna bygga den trygghet och tillit som främjar kvalitet. Vi behöver därför ett aktivt arbete med att minska så kallade delade turer. Att jobba , gå hem och sedan komma tillbaka och jobba är inte goda arbetsvillkor. Vi behöver hitta sätt att få bort de delade turerna från äldreomsorgen. Vi har en god äldreomsorg i . Men vi saknar tillräckligt med anpassade boenden, och arbetsvillkoren för medarbetarna inom äldreomsorgen behöver förbättras. Alla människor ska kunna leva ett gott liv hela livet. Man ska känna välbefinnande, respekteras för den man är och ha en självklar plats i samhällsgemenskapen. Att man är årsrik är inget hinder eller något besvärande. Tvärtom är det en fördel för samhället att vi kan vara med och bidra på det sätt vi vill och kan hela livet. 28 (M): Vet ni att medellivslängden ökar med 3 ? Är inte det helt otroligt? har medellivslängden varit så hög i som : för män och för kvinnor. har medellivslängden ökat med hela . Det är fantastiskt att vi lever allt längre och att vi dessutom adderar fler friska och aktiva år till livet. Därför är det verkligen dags att se på årsrika personer med nya ögon och bättre ta vara på all den kunskap och erfarenhet som seniorer besitter. Seniorer är en kraft att räkna med; var så säker! Med risk för att säga det uppenbara: Seniorer är inte en homogen grupp. Det måste alla vi som är beslutsfattare ta hänsyn till i de beslut som vi tar. Bara för att man uppnår en viss ålder är inte behoven, önskemålen och sättet man vill leva på lika. För mig som moderat faller det sig helt naturligt att tala om både egenmakt och valfrihet när det gäller seniorer. Som jag sa i denna talarstol: Valfriheten ska utvecklas och inte avvecklas. Men vet ni vad jag saknar? Jag saknar en vision för vård och omsorg som rör seniorer. Jag saknar en tydlig riktning. Och jag saknar förmågan att nationellt ta ansvar för äldreomsorgen. Mål för äldreomsorgen finns, och adderades ett nytt mål om jämställd och jämlik vård och omsorg. Det är bra. Men jag saknar visionen och inriktningen. För mig är det tydligt vad som behöver göras när det gäller utvecklingen av vård och omsorg för årsrika personer. För det första: Vi måste gå från ett reaktivt arbetssätt till ett proaktivt arbetssätt. Vad innebär det? Jo, det innebär att vi ska arbeta mer förebyggande. Vi vet att det finns mycket att göra här. Man kan ta en enkel röntgenbild av sina tänder för att upptäcka om man har risk för benskörhet. Genom exempelvis styrketräning kan vi förebygga benskörhet. Genom bra kost förebygger vi undernäring. Och genom sociala aktiviteter kan vi förebygga den ofrivilliga ensamheten. För det andra: Vi behöver gå från ett kompenserande till ett rehabiliterande arbetssätt. Jag har i denna talarstol tidigare nämnt exemplet från om vardagsrehabilitering i hemvården. Då handlar det om att bibehålla, återfå och förbättra funktionsförmågan. Det gör att äldre blir mer självständiga i det dagliga livet. För det tredje: Denna punkt rör inte bara vård och omsorg för seniorer utan hela synsättet, alltså att vi måste gå från att tala om en demografisk utmaning till att faktiskt se seniorer som den kraft som de verkligen är och bättre ta vara på kraft, kompetens, erfarenhet och kunskap som seniorer besitter. I betänkandet som vi behandlar om äldrefrågor vill jag lyfta fram det tredje yrkandet i motion om att stärka seniorers livskvalitet, som handlar om att både följa upp och utveckla två redan tagna beslut om förenklad biståndsbedömning och parboendegarantin. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 10 från och . trädde bestämmelsen om förenklad biståndsbedömning i kraft. Detta innebär en möjlighet för kommuner att utan behovsprövning erbjuda hemtjänst till äldre personer. Det gör att det blir enklare och ger större utrymme för både delaktighet och självbestämmande. har det gått denna bestämmelse infördes. Då tycker vi moderater att det är fullt rimligt att vi ska utvärdera detta och också se om detta kan utvecklas. Vi moderater vill även ge regeringen i uppdrag att följa upp den så kallade parboendegarantin, som har funnits . Denna garanti innebär en rätt för makar att bo tillsammans på särskilt boende även när bara en av makarna har fått bistånd beviljat för särskilt boende. När man har bott tillsammans hela livet ska man såklart också kunna göra det på ålderns höst. När vi står här och debatterar hoppas jag att vi har fler skarpa förslag, jag hoppas att vi har samsyn inom ett antal områden och jag hoppas att vi kanske kan få till något tillkännagivande när det gäller förebyggande och rehabiliterande arbete i fråga om fysisk aktivitet på recept, fallprevention, nutrition och benskörhet. Jag hoppas också att vi har fler skarpa förslag om ofrivillig ensamhet och psykisk ohälsa. Slutligen vill jag referera vad sa: Att åldras är som att bestiga ett berg. Man blir lite andfådd, men man får en mycket bättre utsikt. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 29 TREDJE VICE TALMANNEN: En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , näringsminister , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 30 (M): Perioden –2019 går till historien som ett monumentalt slöseri på det bostadspolitiska området. Regeringen anslog i olika subventioner till byggande och renovering. har sågat flera av stödformerna, och SKR har i en studie som man låtit göra konstaterat att av de bostäder som byggdes med hjälp av stödet hade byggts ändå. I då är drabbat av många stora samhällsproblem vill jag fråga bostadsministern hur han kan stå för att återinföra detta stöd när så många av de bostäder som får stöd hade byggts ändå. 31 Statsrådet (MP): Tack, , för en viktig fråga! Vi ska självklart använda våra offentliga finanser effektivt och se till att de gör nytta. Men vi kan också konstatera att med den politik som har präglat bostadssidan – att man träder tillbaka och inte ser det som ett politiskt område utan som ett område där det är marknadskrafterna som ska få råda – får man den situation som vi är i , det vill säga en situation där det har byggts alldeles för få bostäder under och där det byggs för dem som har de högsta inkomsterna och inte för de stora behoven. Detta behöver vi ändra på. Vi behöver ha ett politiskt ansvarstagande i bostadspolitiken. Därför är jag stolt över att vi nu har en mer aktiv bostadspolitik än vi haft på . Jag håller inte med om utvärdering av de stöd som har funnits. Tvärtom – när jag läser Kommuner och Regioners utvärdering ser jag att man konstaterar att det är väldigt många hus som inte skulle ha byggts, och om de hade byggts hade hyrorna varit högre och energieffektiviteten sämre. Våra stöd gör nytta här och . 32 (M): Problemet är ju att inga av de bostadssubventioner som finns adresserar de verkliga sociala problem som finns på bostadsområdet. De går i stället till att subventionera byggande av bostäder som i huvudsak går till människor som ändå hade haft råd att efterfråga dem, eftersom majoriteten fortfarande fördelas efter kötid. Detta är alltså inte min utvärdering. Det är en utvärdering som är gjord av SKR, som konstaterar att av de byggda bostäderna hade byggts ändå. 33 Statsrådet (MP): Jag har också tagit del av utvärderingar som visar motsatsen – att de som tar del av stödet säger att det gör väldigt stor nytta och att det verkligen byggs mer av det som det finns mest behov av, det vill säga små hyreslägenheter. Jag tycker att ska se det senaste avsnittet av om de enorma behov som finns på bostadsmarknaden – det är så många människor som inte kan ta steget in och få ett eget tryggt boende – och ta ansvar för att när man får makten över politiken skär bort bostadspolitik men inte lägger till någonting. Man tar bort, men man är inte beredd att agera. 34 i (SD): Min fråga går till statsrådet . Regeringen har via statsministern meddelat att man avser att föra en stram migrationspolitik, och statsrådet sa att vi inte kan ha en stor invandring . Men senaste prognos visar – tvärtom – att asylinvandringen till ökar igen. Även går i motsatt riktning. Man vill att sjukdom ska kunna utgöra asylskäl, man vill ha en kravlös anhöriginvandring och man vill – nu senast – att provanställningar för ensamkommande män utan skyddsskäl ska räcka för permanent uppehållstillstånd. är det ekonomiska läget i många kommuner akut, och enligt SKR beror det till stora delar på kostnader för nyanlända. Detta går inte ihop. Hur avser regeringen att göra för att hålla inflytande borta från migrationspolitiken? 35 Statsrådet (MP): Det var en intressant ställd och – kan man säga – spetsig fråga. Det är ju inte så det går till i svensk politik, utan när man samarbetar om politik samarbetar man och kommer överens tillsammans. Det kanske inte har så stor erfarenhet av, men har stor erfarenhet just av att göra överenskommelser. Vi gjorde också en överenskommelse om migrationspolitiken . Vi förändrade politiken eftersom vi såg att det kom en så stor grupp att vi inte hade möjlighet att ta hand om den. har vi en ny situation. Vi har betydligt färre som kommer till . Självklart ska man kunna söka asyl i . Vi har asylrätt; det är en mänsklig rättighet som vi står upp för. Vi tycker också att det finns skäl till att man ska ha möjlighet att få skydd av humanitära skäl när det helt enkelt är orimligt att man utvisas, eftersom konsekvenserna blir för stora. Det är en politik som står bakom. Det är också en politik som vi har kommit överens om brett i riksdag. Man kan konstatera att är det parti som sticker ut och som aldrig tycker att det finns några skäl för människor att få en trygg framtid i om de kommer från ett annat land. 36 i (SD): Tack, Per , för svaret! Jag tycker att det kommer lite blandade signaler, om jag ska uttrycka mig på ett vänligt sätt, men jag kan försöka att omformulera frågan. Kan statsrådet försäkra svenska folket att regeringen jobbar för att minska antalet asylsökande så att kommunerna får en chans att återhämta sig ekonomiskt och betala av den stora integrationsskuld som finns? 37 Statsrådet (MP): Vem som helst kan titta på statistiken och se att det nu kommer betydligt färre människor till vårt land än det gjorde till exempel –2016. Jag tycker att vi har ett ansvar för de människor som är i vårt land, som förtjänar att få en bra och trygg framtid och som också bidrar till att göra till ett bättre land. Vi ska inte glömma bort att väldigt många människor med utländsk bakgrund går till jobbet och gör fantastiska insatser för välfärden och för vår gemensamma ekonomi. Det är något som bara vill blunda för och förringa. Livsmedelsforskningen i forsknings- och innovationspropositionen 38 (C): Jag skulle vilja ställa min fråga till . Det är ju så att det kommer en forsknings- och innovationsproposition . En fråga som både riksdag och regering har jobbat väldigt hårt med handlar om den livsmedelsstrategi som har antagits. Strategin har också följts upp med handlingsplaner av olika slag. I denna strategi lyfter man upp vikten av strategiskt betydelsefulla satsningar där det är viktigt att forskning med koppling till akademi respektive näringsliv samverkar på olika sätt. Livsmedelsbranschen har ju en extremt låg andel som går till forskning, och detta är ett problem i sig. En så strategiskt viktig fråga brukar ju tas om hand i stora propositioner, vilket en forsknings- och innovationsproposition är. På vilket sätt kommer livsmedelsforskningsfrågorna att bli synliga i den stora proposition som kommer ? 39 Statsrådet (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Det är verkligen en förmån som högskole- och forskningsminister att få leda arbetet, som vi nu håller på med, att ta fram en ny forsknings- och innovationspolitisk proposition som vi ska lägga fram till . Det är ett arbete som vi behöver samlas kring, inte minst här i mitten av svensk politik, för att utveckla den forsknings- och innovationspolitik som bygger på som ledande kunskaps- och forskningsnation. Min förhoppning och ambition är att vi ska kunna fortsätta driva en forskningspolitik som svarar mot våra samhällsutmaningar, som klimatfrågan, hälsoutmaningen och andra utmaningar som vi gemensamt behöver kunna möta. Här är naturligtvis också de gröna näringarna, livsmedelsfrågor och annat viktiga utmaningar och viktiga inspel i det som vi ska göra framåt i tiden. 40 (C): Tack, ministern, för svaret på frågan! har man tagit hand om frågorna om strategiska innovationsområden, strategiska forskningsområden och så vidare. Hur ser ministern att den här frågan ska få tillräcklig tyngd? hänvisar man till , som är ett viktigt koncept, men det behövs ju så mycket mer. Jag kommer själv från , där till exempel husdjursforskningen vid SLU i är en viktig del. På vilket sätt kommer också den behovsmotiverade forskningen att ytterligare tas om hand i kommande proposition? 41 Statsrådet (S): Exakt på vilket sätt vi ska kunna adressera olika forskningspolitiska områden, utmaningar och så vidare är någonting som vi måste arbeta med tillsammans. Vi ska se till att vi här i riksdag får en forsknings- och innovationspolitisk proposition som gör att kommer att fortsätta vara en ledande innovationsnation men också en ledande forsknings- och kunskapsnation. Jag ser verkligen fram emot vårt fortsatta arbete och kan försäkra ledamoten om att vi har många goda inspel. Flygskatten och ett utökat RUT-avdrag 42 (V): Min fråga riktar sig till statsrådet . presenterades , som vill utvidga RUT-avdraget till att också omfatta ommöblering i hemmet, att få körda till loppis eller till blomvattning hos de välbeställda när de är på semester. är det kris i välfärden. Runt om i landet planeras nu för nedskärningar. I det läget väljer regeringen att prioritera utökat RUT-avdrag framför satsningar på välfärden. Som om detta inte vore nog föreslår utredaren att detta ska finansieras genom höjd flygskatt. Men syftet med flygskatten borde rimligtvis vara att finansiera en grön omställning och satsningar på järnvägen och underhåll. Varför ska den gå till ännu fler skatteavdrag i de rikaste områdena? Det är ju välfärden som är i kris, och klimatet kan absolut inte vänta. Delar statsrådet utredarens uppfattning att flygskatten ska finansiera ett utökat RUT-avdrag? 43 Statsrådet (MP): Det är som sagt ett utredningsförslag, och jag tror att känner till att alla utredningsförslag inte per automatik är regeringens förslag. Vi tar nu såklart in de här förslagen och kommer sedan att arbeta vidare med dem. Däremot har vi i samband med januariavtalet mellan , Socialdemokraterna, kommit överens om att vi ska utvidga RUT-avdraget. Det är för att vi ser den positiva effekten att människor som annars riskerar att hamna i långsiktig arbetslöshet faktiskt kan få in en fot på arbetsmarknaden. Detta ska inte ställas i motsats till satsningar på välfärden. Det är inte så att de är varandra uteslutande. Vi kunde ju under förra mandatperioden skjuta till till välfärden. Under den här mandatperioden har vi sagt att vi ska fylla på med 5 miljarder , och vi har redan kommit med förslag om att tidigarelägga ytterligare 5 miljarder redan i vårbudgeten. Självklart ska vi klara av att försörja välfärden med de resurser den behöver, och vi är beredda att göra mer framöver om behovet finns. 44 (V): är en väldigt dyr reform. Det är lite lustigt, för vad man har hört är att ska vara självfinansierande. har det kommit en ny rapport från Tillväxtanalys som visar att varje RUT-jobb motsvarar ungefär tre fyra välfärdsjobb i kostnader. Min vidare fråga blir: Vore det inte mer rimligt att de här jobben hamnade i välfärden, som verkligen behöver personal och som behöver stärkas över hela landet, än att de hamnar hos enskilda rika som utnyttjar bidraget som mest? 45 Statsrådet (MP): Vi ser inte att det inte finns förutsättningar att få fler som arbetar inom privat sektor och att fler kan få arbete också i offentlig sektor. som har gått med en rödgrön regering har vi också fått upp antalet anställda i offentlig sektor kraftigt, just för att vi klarar av att satsa. Vi har precis det som efterlyser, det vill säga det som kallas extratjänster. Tyvärr blev det där en rejäl neddragning när och budget gick igenom i . Men det är en satsning som vi tycker just leder till både att människor får in en fot på arbetsmarknaden och att vi får värdefulla välfärdstjänster utförda. Segregationen och kommunernas situation 46 (KD): Situationen i de socialt utsatta områdena i vårt land förvärras. Vi har 60 utsatta områden och 22 särskilt utsatta. Här frodas segregation, kriminalitet, sysslolöshet och arbetslöshet. Brottsligheten mot unga av unga ökar kraftigt. Vi har skolor där bara en tredjedel av eleverna når gymnasiebehörighet. Det är inget annat än skamligt att vi bara har sett på när barnens uppväxtmiljöer försämrats och segregerats. I verklighetens är det våra kommuner som kämpar för att bryta segregationen och jobbar för att nå integration och samhällsgemenskap, men de måste få förutsättningar att vända utvecklingen. Kommun efter kommun vittnar om att de inte klarar mottagandet, inte klarar ekonomin. Ansvarig minister för arbetet med segregation för nyanländas etablering är , och jag upplever inte att ministern svarar upp med konkreta lagändringar. Därför, fru talman, vill jag fråga om ministern inte hör kommunernas rop på hjälp. 47 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att tacka riksdagsledamoten för att hon lyfter de här oerhört viktiga frågorna. En väldigt viktig del i att bekämpa segregation är långsiktighet i arbetet. Här har inte minst politiken brustit på en rad olika sätt när det gäller projekt och kortsiktighet. Människor i områden med socioekonomiska utmaningar är trötta på kortsiktigheten som inte ger en strukturell förändring, så det vill jag säga är en viktig utgångspunkt. Regeringen tog förra mandatperioden fram en långsiktig strategi för arbetet med att motverka och minska segregation. Den tar fasta på bostad, arbetsmarknad, skola, demokrati, civilsamhälle och brottslighet. Dessa olika områden behöver vi jobba med och fortsätta att ta arbetet framåt. Det sker ett omfattande arbete mot inte minst brottslighet. 34-punktsprogrammet, som har tagits fram, omfattar också arbetet mot gängkriminalitet. Vi sköt till resurser till kommuner och regioner under förra mandatperioden och kommer också att skjuta till resurser framöver. Det är viktigt att skjuta till resurser. 48 (KD): Jag vet mycket väl att det inte finns någon quickfix och att det krävs en långsiktighet, men har varit minister och inte lagt fram några riktigt skarpa förslag. Det måste börja ställas krav på språkkunskaper och etableringstiden bör förlängas för dem som behöver det, och det måste ställas aktivitetskrav vid försörjningsstöd. Vi kristdemokrater vill att staten tar över kostnaden för försörjningsstödet till de arbetslösa. Jag hör inga förslag från regeringen som på riktigt skulle kunna göra skillnad. Och vad värre är tror jag inte att kommunerna hör det heller. 49 Statsrådet (MP): Det är flera olika delar här. En del är att vi sköt till 35 miljarder till välfärden förra mandatperioden och fortsätter att skjuta till resurser. Det är välkommet mot bakgrund av den diskussion som finns i om behovet av att satsa på välfärden. Det tycker jag är en oerhört viktig del i det här arbetet. Vi lade också en bra grund förra mandatperioden med den långsiktiga strategin, med myndigheten som har inrättats och med de statsbidrag som finns till kommuner och regioner som ett ytterligare tillskott av resurser för att motverka segregation. Vi jobbar också med etablering. Det här är två olika frågor men som har beröringar på olika sätt. Hot och hat mot forskare 50 (L): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Under den senaste månaden har det återigen framkommit vilket hot som många genusforskare lever under. var det någon som placerade en bombattrapp utanför Nationella sekretariatet för genusforskning i . Genusinstitutionen i har vid öppna föreläsningar numera alltid vakter utanför, detta efter att hotfulla personer dykt upp med tillhyggen. Enskilda forskare vittnar om att de blir utsatta för hot och trakasserier. Det kan finnas olika åsikter om behovet av ett forskningsområde eller för den skull om de slutsatser som dessa forskare drar. Men ett fritt land förutsätter en forskningsvärld där man som forskare kan verka säkert och tryggt. Vad gör regeringen för att säkerställa forskares säkerhet runt om på olika institutioner? 51 Statsrådet (S): Jag tackar för att hon uppmärksammar detta. Det är helt oacceptabelt att forskare och rektorer på våra högskolor och universitet utsätts för hot, hat och trakasserier. Man ska givetvis kunna sprida sin kunskap och sina forskningsresultat. Vi vill ju att fler ska få ta del av ny kunskap och forskningsresultat. Att forskare tystas på grund av hot och hat hotar i förlängningen vår demokrati. Av den anledningen är jag precis lika orolig och upprörd över detta som ledamoten. Därför har jag tagit initiativ till att bjuda in de lärosäten som på olika sätt i medierna eller på andra sätt i kontakt med signalerat att de har bekymmer med hot och hat mot forskare och rektorer. ska vi ha ett första samtal, och sedan får vi ta frågan vidare därifrån. 52 (L): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är glädjande att statsrådet redan har tagit initiativ till ett rundabordssamtal. Låt mig dock påpeka att ett rundabordssamtal inte kommer att hindra några forskare från att uppleva hot och trakasserier. Min uppföljande fråga blir därför: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att förhindra att detta sker på våra universitet och högskolor? 53 Statsrådet (S): Vi måste börja med att samtala med dem som har blivit utsatta för att få veta hur problemet ser ut. Vi vet att det är ett problem, men vi vet inte omfattningen. Utifrån det får vi ta detta vidare. Det kan vara så att vi behöver vidta vidare åtgärder utifrån de uppgifter vi får fram i detta samtal. Jag ser också den forsknings- och innovationspolitiska proposition vi håller på att jobba fram som en möjlighet. Här kan vi gemensamt i mitten av svensk politik hitta åtgärder för att stå upp för en fri forskning. Samverkan mellan forskning och samhälle 54 (S): Min fråga går till statsrådet . Att forskning och utbildning bedrivs i hela landet är en avgörande fråga för att hela landet ska leva, växa och utvecklas. Om vi dessutom vill att forskningen ska komma till maximal användning och ha bästa möjliga kvalitet är det bra att ha samverkan med det omgivande samhället. Samverkan mellan akademi, näringsliv och andra samhällsaktörer är en framgångsfaktor. Hur kommer ministern att arbeta för att samverkan stimuleras lokalt och regionalt och att detta också bidrar till bättre möjligheter till högre utbildning i hela landet? 55 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Samverkan är verkligen ett svenskt och något som har tjänat väldigt väl. Trots att vi är ett litet land uppe i norr producerar vi världsledande forskning, och vi är extremt duktiga på innovationer. Dessutom har vi högre utbildning och forskning i hela vårt land. Samverkan är nyckeln mellan akademi, politik och näringsliv.