prot · H80949 · 2020-12-08 00:00:00 — Jag delar dock analys att detta självklart inte ska vara den enda aspekten som ska beaktas i föräldraförsäkringen. Men så är inte fallet, utan regeringen ser behovet av att ha olika perspektiv på föräldraförsäkringen och utformningen av den. Vi har ett antal förslag på regeringens bord från som handlar om ett mer jämställt uttag i föräldraförsäkringen. Men de förslagen har regeringen inte gått vidare med, utan vi har fört samtal med om vad som kan vara ett nästa steg mot en mer jämställd och flexibel föräldraförsäkring. 26 (SD): Visst är det jätteviktigt att ha en balans i detta. Vi ska dels sträva efter ekonomisk jämställdhet, framför allt, dels att barnets bästa ska vara i fokus . Man har olika förutsättningar att ta ut föräldraledighet, oavsett om man är statsråd eller egenföretagare. som regeringen införde fyraårsregeln höjde den gränsen för hur länge man får ta ut föräldradagar från till . Å ena sidan förlängs tiden som man får ta ut, å andra sidan begränsas antalet dagar som man får spara, vilket begränsar flexibiliteten för föräldrarna. Regeringen tar ett visst antal dagar från familjerna och lägger sedan fram ett förslag om en familjevecka och ger alltså samma antal dagar med den andra handen. Varför inte släppa fyraårsregeln som gör att föräldrarna kan spara några av sina dagar? Då kan de planera för framtida föräldradagar, skoldagar, lovdagar eller liknande. Varför göra föräldraförsäkringen så otroligt komplicerad och regelstyrd? Låt det vara upp till föräldrarna att själva bestämma och planera fram till dess att barnen är så att de kan använda sina dagar vid exempelvis lovdagar i stället för att, som regeringen gör , ta med den ena handen och ge med den andra. 27 Statsrådet (S): Tack, , för interpellationen och för möjligheten att stå här och diskutera denna viktiga fråga! Låt oss avslutningsvis konstatera att svenska folket är nöjda med föräldraförsäkringen. Det är ju inte i den här delen av socialförsäkringarna som det finns ett stort missnöje. Där det finns brister är i sjukförsäkringen, som delvis faktiskt har urholkats. Det behöver vi ta tag i och lösa. Men när det gäller föräldraförsäkringen handlar det om att fortsätta den positiva utvecklingen, som innebär att svenskarna är nöjda med den här delen av försäkringen och att sticker ut positivt i jämförelse med i princip alla andra länder i världen. Låt oss också erkänna att vi har en väldigt stor flexibilitet i föräldraförsäkringen. Taket har ju höjts till just för att föräldrar ska ha en större flexibilitet. Vi kommer också att införa familjeveckan, som ytterligare ökar möjligheten för föräldrar att vara hemma med barnen när barnen, även äldre barn, är lediga från skolan. Det är ju väldigt bra om vi kan agera för att barn och föräldrar ska komma närmare varandra. Det behöver vårt samhälle. Sedan är det naturligt att det i ett så generöst försäkringssystem som vi har med föräldraförsäkringen finns vissa ramar för uttaget. Då är det väl också rimligt att det finns incitament för att ta ut föräldradagar när barnet är litet och omsorgsbehovet är som störst. Jag vill tacka för den här diskussionen och ser fram emot fortsatt dialog med riksdagsledamoten i den här frågan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:170 om kapacitetsbrist i och övriga 28 Statsrådet (S): har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att hindra fler allvarliga elkriser i och andra delar av landet, på vilket sätt jag avser att följa beslut om att utvärdera de krisåtgärder som regeringen vidtagit för att hindra elkrisen och hur jag ser på risken för effektbrist och risken för att återigen får stora problem med elförsörjningen. Först skulle jag vilja nyansera den bild som målar upp. har god tillgång till el. Vi har nettoexporterat till våra grannländer , oavsett om elförbrukningen varit hög eller låg i . har inte haft effektbrist, och inga förbrukare har tvingats kopplas bort. Svensk industri betalar de lägsta elpriserna i hela Europeiska unionen. Elpriserna i har varit de lägsta och de näst lägsta sedan delades in i elområden . Men för att knyta an till den första frågan har vi vissa utmaningar kring kapacitet i elnäten. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder, och om vi blickar framåt kommer regeringen att återkomma till med förslag från nätkoncessionsutredningen för att korta ledtiderna i tillståndsprocesserna. Vi analyserar också förslagen i rapportering från regeringsuppdraget om nätkapacitet. Även här avser vi att återkomma med förslag med syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder och att tillkommande kunder får el inom rimlig tid. Värt att nämna är också sommarens driftssituation som riskerade att bli ansträngd eftersom flera kärnkraftsproducenter förlängde sina revisionstider, dels på grund av de låga elpriserna som gjort det olönsamt att producera el under vissa perioder, dels som konsekvens av den pågående pandemin. vidtog därför åtgärder så att leveranssäkerheten kunde upprätthållas på samma nivå som . I detta sammanhang vill jag också nämna att regeringen gett i uppdrag att redogöra för arbetet med stödtjänster och avhjälpande åtgärder samt att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar. När det gäller den andra frågan har regeringen mottagit tillkännagivande om en uppföljning av vidtagna åtgärder för att motverka kapacitetsbristen i elnäten, som grundade sig i ett utskottsinitiativ i näringsutskottet. Även regeringspartierna ställde sig bakom utskottsinitiativet. Regeringen har för avsikt att hantera tillkännagivandet omgående och återkomma till skyndsamt. Slutligen och som svar på sista fråga kan jag konstatera att effektbalansen visserligen numera är ansträngd men att i sin kraftbalansrapport bedömer att risken för effektbrist kommande vinter är liten. Departementet för en löpande dialog med och följer därmed frågan noga. 29 (M): Jag tackar statsrådet för möjligheten att ta en debatt i en sådan här viktig fråga. Jag har valt att ställa ett antal frågor om el- och energisituationen i och delar av just med utgångspunkt i att hushåll och företag i ska kunna räkna med att vi har en trygg tillgång till el och annan energi. Långsiktigt ser vi kraftigt ökade elbehov i . För mig är det inte bara ett scenario utan en önskad samhällsutveckling. Jag vill se att fler företag etablerar sig i och att fler företag väljer att växa i . Men jag vill också att vi kombinerar det med en omställning så att inte minst industrin och transportsektorn använder mer el och mindre fossil energi. Historiskt har haft ett av världens bästa el- och energisystem. Rimliga elpriser för kunderna kombinerat med låga utsläpp har gett viktiga fördelar. ställs vi dock inför ett antal problem och utmaningar. Vi har haft ett antal elproblem och elkriser i och i – och i egentligen hela , något som föranledde att regeringen fick vidta omedelbara krisåtgärder. Vi ser utmaningar eftersom den totala elkostnad – alltså inte elpriset – som företag i betalar inte ligger på lägsta snitt utan på medium, vilket påverkar våra konkurrensmöjligheter. Vi ser att de framtida elbehoven kräver investeringar och att man kan få fram pengar till detta. har EU:s renaste elsystem tack vare kombinationen kärnkraft, vattenkraft och olika former av ny förnybar energi. När investeringar och utveckling av det svenska elsystemet görs är det viktigt att behålla fördelarna. Baserat på alla dessa utmaningar har jag valt att ställa ett antal frågor till statsrådet. Jag tycker att bilden han ger i sitt svar kan nyanseras lite. Statsrådet talar om elexport, och det är alldeles riktigt på helår, månad och vecka. Men det är en klen tröst om man sitter med ett företag i och är osäker på om elen verkligen kommer att räcka till så att man kan expandera sitt plast- eller kemiföretag. Statsrådet talar om de låga elpriserna. Det är förvisso sant när vi tittar på Spot, men det intressanta för ett företag är vad företaget totalt betalar, inte bara för själva elen utan för elnät, elcertifikat, utsläppsrätter, energiskatt och moms. Då blir det lite mer utmanande för . Bor man i betalar man dessutom högre elskatt än vad många norrlänningar gör. Man har oftast ett väsentligt högre elpris, och företagare lever med risken att inte riktigt veta om kapacitet finns lokalt och regionalt. Det som krävs är tydliga åtgärder. Energiministern talar om regeländringar för nätutbyggnad. Det är klokt, och vi väntar på ett lagförslag från regeringen. Min kritik mot det som har arbetats fram gäller inte förslaget som sådant utan att det kanske inte går tillräckligt långt. Man kan vara för och emot stängningen av , men om man stänger denna reaktor borde energiministern och regeringen peka på vad alternativet är som kan säkra stabiliteten, inte elmängden i systemet. Vi behöver också utvärdera de krispaket som har sjösatts. Gjorde regeringen sitt jobb? Hade myndigheterna kraft att agera för och ? Och vad gör vi om och när nästa elkris kickar in och hur gör vi det på ett kostnadseffektivt och klokt sätt? Sammantaget tycker jag att det krävs fler och kraftfullare åtgärder från regeringen. 30 Statsrådet (S): Låt mig börja där och jag är överens. Vi vill att fler företag väljer att etablera sig i och att fler företag väljer att expandera i . Just den utvecklingen ser vi , driven av klimatfrågan, våra låga energipriser och vår goda tillgång på energi. Northvolt etablerar norra största batterifabrik i . investerar för att elektrifiera och gå upp ett snäpp i värdekedjan. Hybrit vill använda el och vätgas för att framställa världens första koldioxidfria stål. Detta är givetvis enormt glädjande och en utveckling som vi vill både bejaka och stödja. Bakgrunden är givetvis att vi har de största elöverskotten . Vi har det högst rankade elnätet i världen och de lägsta elpriserna i Europeiska unionen. Nätleverantörer i såväl som säger att det finns kapacitet och effekt för expansion , till dess att de stora transmissionsprojekten drar igång. Vi har tredubblat investeringarna i transmission, i elnät. Vi har tagit ett gemensamt initiativ med energibranschen som ökar investeringarna i elnäten som vi ser sjunkande elnätspriser . Jag välkomnar i grunden ansats. Jag önskar dock att vi hade kunnat diskutera dessa frågor inte bara i talarstol utan även i den unika blocköverskridande energiöverenskommelse som träffades i och som skulle hålla i perspektivet mot 2030–2040. Men tyvärr valde att lämna den . 31 (M): har både möjligheter och problem framöver. Vi har EU:s renaste elsystem. Historiskt har det fungerat väldigt väl, men vi ser prövningar framåt. Vi har haft tre elkriser inom loppet av , och vi har en rätt nöjd minister som pratar om överskott och att det inte finns anledning till oro. Företaget gav i – på nätet i går och i tidningen – uttryck för följande: ”Att som energiminister prata om att vi har ett nationellt elöverskott på årsbasis är politisk rappakalja och ett sätt att blunda för de stora och snabbt växande problemen vi har med försörjningstrygghet och prisfluktuationer”. Företaget säger: ”Vi är väldigt oroade och frustrerade över utvecklingen på elmarknaden som börjar bli akut”. säger: ”Det är oerhört allvarligt inte minst med tanke på att de här branscherna står för tiotusentals arbetstillfällen och exportintäkter ”. Företaget säger: ”Vi ser ökande risk att elförsörjningen kommer fungera sämre. Det skulle vara helt förödande eftersom vi kör våra anläggningar dygnet runt, och är helt beroende av att elen fungerar”. Det är fyra exempel på företag i som omsätter miljardbelopp, som anställer många människor men som också känner en oro som inte fångas upp av regeringen med kraftfulla åtgärder. Det duger inte. Ministern nämnde de viktiga projekt som har presenterats av och även . Jag är den första att välkomna dessa fantastiska industriprojekt, men vi har också utmaningar, inte bara inom el och energi vad gäller effekt och elkvalitet utan även vad gäller miljötillstånd och processer. Det gör att det politiskt riskerar att bli så att regler gör att de kan försenas eller äventyras. I Hybrits fall handlar det om elnätsutbyggnaden i , som kan ta så att Hybrits försöksanläggning i kanske skjuts och möjligheter att nå sina långsiktiga klimatmål äventyras. Det är faktiskt helt sanslöst. Jag tycker att situationen är så pass allvarlig att det krävs ordentliga åtgärder. Vi har tagit initiativ med andra partier i om att utvärdera de krispaket som sjösatts för och . Jag vill rikta en uppmaning till ministern och säga att man kan göra en sådan uppföljning på olika sätt. Antingen kan man göra den resolut, rejält och omgående, eller så skjuter man den . Jag skulle välja det förstnämnda, för om eller när en kris uppstår nästa gång – det har pekats ut att det skulle kunna ske i städer som och även igen – måste man stå förberedd och veta vad man ska göra, inte chansa eller tro att man gör rätt. Man måste agera för att säkra el till hushåll och företag. Man måste också ta tag i de långsiktiga frågorna. Regeringen har inlett en dialog för att diskutera elnäten. Det tycker jag är ett bra initiativ. Det jag saknar är en statlig utredning som arbetar fram konkreta lagförslag som vi kan ta ställning till för att utveckla elnätsregleringen. Ett besked om detta måste komma från ministern, annars har vi ingen chans att kunna ändra. Vi behöver också utveckla elmarknadsmodellen – sätten att ta betalt. Det som vi har problem och utmaningar med lokalt och regionalt i är effekt och elkvalitet, och då måste modellen utvecklas så att vi premierar planerbar kraftproduktion och kan säkra elsystemet i . Sist och slutligen har vi frågan inför den kommande vintern. parti röstade i för att stänga reaktor 1. Det är en fullt legitim uppfattning, men då borde man kunna presentera hur alternativet ser ut om krisen kommer eller . 32 Statsrådet (S): Vi måste reda ut några missförstånd här. Inget parti har röstat vare sig för att stänga eller för att hålla det öppet. Det var inte detta som var frågan. Det är nämligen så att inte äger makten över . Det gör företagens ägare. I planekonomier kan man fatta sådana beslut i folkförsamlingen eller något sådant. I det här fallet ägs det av flera olika företag som självständigt har fattat beslutet, så detta kan vi lämna därhän. Jag kan konstatera att vi har kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och många fler energislag i . Vi har en bra energimix, och jag tror att alla dessa energislag kommer att vara en del av den svenska energimixen . När det gäller effektsituationen i hävdas det ibland, som säger, att det är en ansträngd situation, att det är brist och att företagen är rädda. Jag tog personligen ett initiativ och träffade Sydsvenska och de företag som de valde ut, tillsammans med nätägaren där. Då kunde vi med alla papper på bordet reda ut det, och det finns ingen sådan risk. Nätägaren säger att de kan ansluta dem som vill bli anslutna i och att de har kapacitet för dem som vill expandera i . Det är nätägaren som säger detta, och det är nätägaren som har ansvaret. Jag har tagit initiativ till mötet och diskuterat med nätägaren och företagens organisationer. Sedan kan det finnas en politisk debatt, som vill driva, men sakligt sett, sas det på mötet, finns det ingen risk. Om man har denna oro måste man ta kontakt med sin nätägare. Återigen: Det är inte så att vi delar ut strömkablar i riksdag, utan det finns en nätägare som är ansvarig för sina kunder, enligt ellagen. För att gå tillbaka till huvudsaken, huvudproblematiken och huvudfrågan – elsituation – så är den god jämfört med i princip alla andra länder. Vi har större elöverskott än i princip alla andra länder i vår närhet. Vi har ett högre rankat elnät än våra grannländer. Vi har en bättre kapacitetssituation. Vi har en bättre effektbalans. Det är inget skäl att vila eller slå sig till ro, tvärtom. Det är därför vi har tagit initiativ till att tredubbla nätinvesteringarna. Det är därför det tillkommer ny kraft och ny energi i systemet – ingen ordvits tänkt, jag får be om ursäkt för den. Och det är därför vi tillsammans med energibranschen har tagit initiativ för att få både en ökad ledningsutbyggnad och en sänkning för elnätskunderna, oavsett om det är företag eller privatpersoner. Alla de frågor som och jag diskuterar här är frågor där vi tidigare hade samsyn mellan partierna. Vi hade en energiöverenskommelse där jag, och alla partier kunde dra upp långsiktigt hållbara strategier för så att företagen visste vad som gällde när de skulle investera, men för bara valde och att lämna energiöverenskommelsen. Det är detta, fru talman, som riskerar att skapa osäkerhet i svensk energipolitik på lång sikt. 33 (M): Det var företaget som pratade om att ministern blundar för de stora problemen, det var som pratade om enorma prisfluktuationer och hur svårt det är att jobba som industriföretag i detta och det var företaget som pratade om osäkerheten. Sanningen är att skåningar till exempel betalar högre elskatt än många norrlänningar och ofta ett väsentligt högre elpris. Det är en väldig ryckighet i prissättningen som kanske inte berör en om man bor i lägenhet, men om man har ett stort elintensivt industriföretag i kan det emellanåt vara så att man inte har en lönsamhet i sin produktion på grund av den osäkerhet som finns på el- och energimarknaden. Det är alltså både kapacitetsproblemen och ryckigheten på hela marknaden som måste hanteras på olika sätt, och då krävs åtgärder. Vi och andra partier har visat detta genom att agera i , ställa krav på att utvärdera de krispaket som finns så att man har en beredskap om eller när det krävs, stoppa dåliga förslag som regeringen kommer med och vara med och bidra till nya förslag som kommer. Vi är tydliga med vår förväntan när det gäller att ta fram en ny elnätsreglering och att regeringen måste tillsätta en utredning snart. Man måste inte bara ha en dialog utan också ta fram konkreta lagförslag och utveckla marknadsmodellen. Låt mig sedan komma in på . Det är alltid ägaren som bestämmer i ett företag. Om ägare och Uniper säger att de inte vill driva vidare finns det alltid en möjlighet för ägaren, det vill säga , som är regeringens företrädare och lyfter detta i riksdag, att komma med instruktion. Vi har röstat om det här i , och då valde parti att rösta för att stänga . Det är ett faktum. Det är en fullt legitim politisk åsikt. Min huvudpoäng här är egentligen inte för eller emot , även om jag tycker att det är ett dåligt beslut, utan det är att inte har presenterat vad alternativet och vad livlinan är om krisen kommer igen. 34 Statsrådet (S): framkom det i sista inlägg att det inte var kapacitetssituationen som företagen i yttrade sig över, även om ville få det att låta så. Det handlar om prisfluktuationer och prisjämförelser mellan olika energiområden. Ja, det stämmer: På en marknad rör sig priset upp och ned, och har vi haft de lägsta elpriserna på mycket . I har vi haft de lägsta elpriserna . Det är klart att det kan vara svårt för en del företag att hantera, men de lägsta elpriserna i och de lägsta elpriserna i fall och i fall borde väl ändå kunna vara en fördel för viss företagsamhet. För den som tycker att prisfluktuationer är svåra att hantera är det rimliga att man terminssäkrar sina energiköp, speciellt om man är en energiintensiv industri, eller kanske själv investerar i energiproduktion. Det kan vara kärnkraft om man önskar det eller vindkraft om man önskar det. Det står företagen fritt att göra detta. Jag kan däremot konstatera att de åtgärder som föreslår, en utvärdering och en utredning, inte kommer att påverka vare sig a) elpriserna eller b) prisfluktuationen. Jag kan också för protokollets skull säga att vi har uppdragit åt att se över elnätsområdesindelningen som EU har förbundit oss att göra för att se om det går att göra den på ett bättre sätt. Vi vill också driva på transmissionen mellan norra och , vilket kommer att minska prisskillnaden mellan södra och norra . Med det sagt vill jag tacka för diskussionen. Jag hoppas naturligtvis att vi ska kunna föra de här diskussionerna tillsammans mellan partierna i riksdag i ett mer konstruktivt forum för bästa så att vi kan få långsiktiga spelregler för svensk företagsamhet. Jag passar på att önska och fru talmannen en god jul. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:165 om den tillfälliga lagen om utökat mandat för regeringen under pandemin 35 Socialminister (S): har frågat mig vad det var i undantagslagen som var ett stort problem, varför lagen inte var användbar och vilka konkreta åtgärder jag hade velat införa som jag inte ansåg att den tillfälliga lagen möjliggjorde. Den pandemi som har orsakats av det nya coronaviruset är den allvarligaste samhällskrisen i i modern tid. gjorde regeringen bedömningen att den behövde utökade befogenheter för det fall det skulle vara nödvändigt att snabbt vidta ytterligare åtgärder för att bromsa smittspridningen. Skälet till att regeringen föreslog att det skulle införas tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen var att göra det möjligt för regeringen att snabbt besluta om åtgärder mot pandemin utan att först behöva gå till med en proposition för varje enskild åtgärd. En sådan reglering i lag måste beslutas av . Regeringens första utkast till lagförslag kritiserades av flera riksdagspartier för att ge regeringen alltför omfattande befogenheter. För att tillmötesgå kritiken omarbetade regeringen förslaget, som i stället fick innebörden att föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av bemyndigandena skulle genom proposition i varje enskilt fall underställas prövning. Efter förankring med riksdagspartierna valde regeringen att gå fram med propositionen om tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen. I samband med riksdagsbehandlingen föreslog socialutskottet att de tillfälliga bemyndigandena endast skulle få användas om beslut inte kunde avvaktas. biföll regeringens förslag i propositionen med det tillägg som socialutskottet föreslagit. Regeringens erfarenhet, som lagen gällde, är att det i de allra flesta fall inte skulle ha inneburit någon tidsvinst av betydelse att använda den tillfälliga bemyndigandelagen jämfört med att besluta om en sedvanlig proposition. hade också uttalat att kunde behandla en brådskande proposition . Regeringen gjorde bedömningen att om några sådana åtgärder som omfattades av den tillfälliga lagen skulle behöva vidtas var det lämpligare att i stället genast lämna en proposition med lagförslag som skulle kunna ta ställning till. En sådan proposition skulle också kunna innehålla förslag på åtgärder som inte omfattades av bemyndigandet, till exempel straffsanktioner eller åligganden för kommuner och regioner. Detta skedde med propositionen En ny lag om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2019/20:172). pågår ett arbete i med att ta fram ett förslag till en ny tillfällig pandemilag för att regeringen ska kunna reglera verksamheter och komma åt det som bland annat smittskyddslagen och ordningslagen inte gör . Den nya tillfälliga pandemilagen kan komma att omfatta till exempel kollektivtrafik och affärer och förväntas kunna presenteras för tidigt . 36 (M): Coronapandemin är en oerhört stor prövning för vårt samhälle, och har drabbats väldigt hårt jämfört med många andra länder. Det är klart att det är väldigt viktigt att regeringen och dess myndigheter har de verktyg som behövs för att hantera samhällskriser. fattade beslut om en tillfällig lag som gav regeringen ett kraftfullt utökat mandat att vidta åtgärder för att minska smittspridningen. Beslut som normalt skulle kräva lagändring via riksdagsbeslut kunde nu genomföras direkt av regeringen men på villkor att besluten i efterhand skulle godkännas av . Jag tackar socialministern för svaret.