prot · H70980 · 2020-03-03 00:00:00 — Vi vet att brexit innebär att bidrag till budgeten, ungefär 60–, försvinner. Det måste få konsekvenser, och vi måste nu förhålla oss till en mindre budget och en modernisering av budgeten. Vi lever i en osäker värld där vi måste stärka gränsskyddet, stärka säkerheten när det gäller cyberkrig och annat. Vi har lovat medborgarna att satsa på trygghet och säkerhet, och därför måste vi stärka den. ska vi förstås fortsatt satsa på forskning, utveckling och de företag som skapar vår välfärd. Återrapportering från Europeiska rådets möte På toppmötet diskuterades den så kallade plastkomponenten, alltså återvinning av plastförpackningar, vilket enligt statsministern skulle gynna . Hur ser statsministern på frågan nu efter toppmötet – blev det några ändringar? Är detta enligt statsministern fortfarande attraktivt för ? Han har ju uttalat sig positivt om det. 19 Statsminister (S): Till att börja med tycker jag att resonemang är precis rätt. Det är precis det vi vill återkomma till: Vad var det vi sa i , och vad var det vi kom överens om? Jo, vi kom överens om jobben, en modern industripolitik, forskning och utveckling, innovation, säkerhet, klimat och de värderingar EU ska stå för – inte minst jämställdhet. Det var kärnan, och det är därför vi vill modernisera budgeten utifrån precis det. Jag tycker alltså att det är helt rätt att backa tillbaka till det, för det är där vi måste hålla oss. Det finns dock fortfarande starka krafter som vill se inte minst sammanhållningspolitiken. Det är någonstans förståeligt; man får förstå dessa länder, för det betyder naturligtvis mycket för deras möjligheter. Men vi menar att i takt med att länder och ekonomin utvecklas – en del av de här länderna har en betydligt snabbare ekonomisk utveckling än vad har – måste det också bli färre och färre regioner som är beroende av stöd. På det sättet borde det alltså vara rätt naturligt, och den diskussionen kommer att fortsätta. Vad gäller den så kallade plastkomponenten var det egentligen två nya egna medel som var uppe till diskussion. Det ena var ETS, det vill säga utsläppshandelssystemet, och där markerade inte minst väldigt tydligt att det inte kommer på fråga. Jag skulle nog alltså säga att den är borta från dagordningen. Det andra var plasten, det vill säga hur man klarar av att återvinna och ta hand om plast. Jag vill först säga att jag har varit väldigt tydlig gentemot kommissionen och Europeiska rådets ordförande med att vi inte har mandat där. Vi är dock öppna för att titta på möjligheten, för detta gör de facto två saker. För det första minskar det avgift – jag ska låta siffrorna vara runda, men det kan faktiskt handla om någon miljard, vilket är mycket. För det andra gör det nytta för klimatet. Därför tycker jag att vi ska vara beredda att titta på den. 20 (KD): Initialt har vi ställt oss tveksamma till att ta in nya egna medel eftersom vi inte vet vart det kommer att barka hän om EU börjar lägga till fler och fler sådana här typer av egna medel. Vi är ändå beredda att titta på ett förslag, precis som statsministern uppenbarligen är det. Jag funderar lite grann på strategin framåt. Finns det en risk att moderniseringen och förnyelsen av budgeten tappar fart? I det finska ordförandeskapet drog man nämligen ned på det för att få ned själva avgiften, så hur tänker statsministern om detta med att balansera en minskad budget med att höja rejält på frågor som handlar om säkerhet och migration? Vi har ju sett ett stort behov av att satsa på det, inte minst . 21 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är klart att den risken finns, och det är massor av parametrar som är uppe till diskussion för att detta ska gå ihop i slutändan. Jag har sagt att jag tror att det är klokt av oss att se att det finns mängder av parametrar som ska vara uppe till diskussion. Vi talar givetvis om den totala volymen, och det är rabattens storlek samt nya beräkningsgrunder. Till exempel plastavgiften är en sådan. Vi talar om hur stor flexibiliteten ska vara när det gäller moms- och tullavgifter, till exempel marginalerna på de olika rubrikerna. Sedan är det bni-utveckling och en massa olika saker som påverkar. Det är alltså absolut så att de länder som exempelvis vill ha högre när det gäller sammanhållningen också kommer att driva mindre av modernisering. Det kommer med andra ord att gnuggas, så att säga, och där finns också en balansgång framför oss. 22 (L): utmaningar är betydande , inte minst när det gäller behovet av en långsiktig finansiering, och därför sitter vi nu och förhandlar om den här budgeten. Jag tackar statsministern för återrapporteringen; vi får se var detta landar. Man ska komma ihåg att historien i det här parlamentet, riksdag, har varit att vissa partier har velat låsa fast regeringen på väg ned till dessa förhandlingar. Vi från Liberalerna tycker att det är viktigt med stor flexibilitet, och det har heller inte varit någon hemlighet att vi från liberalt håll tycker att det är viktigt att investera massivt i . är någonstans med och är svaret på de flesta utmaningar vi har. Oavsett om vi pratar om säkerhet, migration eller inre trygghet är till exempel utvecklingen inom Europol eller Eurojust helt avgörande för att vi tillsammans ska kunna bekämpa grov brottslighet. Ska vi kunna göra det med kraft bör man göra det mer på europeisk nivå, och initialt kan det kosta för att få kraft i detta. står också inför enorma klimatinvesteringar, och det krävs investeringar i forskning och för den delen innovationer. ska ju vara den plats på jorden där mest idéer skapas, där välfärd och välstånd skapas och där företagsamheten blomstrar. Det kräver dock ett enormt fokus. Jag förstår hur svårt det är att få med sig de länder som är fastbitna i det traditionella, i det gammaldags jordbruksstödet och i sammanhållningspolitiken, för det är klart att de har sina utmaningar. Men vilka konkreta vägar pratar man om tillsammans med , , – och kanske några som ibland står oss lite närmare i dessa frågor, som – för att bryta igenom detta? Vi behöver nämligen ha fram varenda euro till dessa framtidsfrågor, för det är när står samlat som vi står starka. 23 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi är överens om att avgiften inte kan öka hur mycket som helst. Alla ser att avgiften kommer att öka bara beroende på bni-utvecklingen, så det är naturligt. Vi har sagt att vi har parlamentets stöd där, och det är inget konstigt – vi ska vara nettobetalare, och vi ska ta vårt ansvar för EU – men det finns en gräns för hur mycket en avgift kan öka. Det är det vi påtalar: Det finns en gräns. Vi har väldigt stora åtaganden i att se till att välfärden fungerar som den ska i , så vi har mycket att göra här. Det är därför det finns en gräns. Jag delar också grunduppfattningen om EU:s betydelse. Därför är jag glad över att vi hade en EU-debatt här i parlamentet för inte så länge sedan. Jag tror att det var första gången en sådan debatt hölls där statsministern fick ge uttryck för en Europapolitik. Vi ser precis hur oerhört betydelsefullt samarbetet med EU är liksom även det samarbete vi har med den europeiska smittskyddsmyndigheten. Vi ser det också i många andra sammanhang. Vi får i diskussionen om EU-budgeten aldrig glömma bort vad EU betyder för oss. Det gäller jobb, forskningsmöjligheter, utbildning och annat. Men det finns som sagt en gräns. Vilka vägar har vi diskuterat? Som jag sa tidigare ser vi att det nog finns marginaler under varje rubrik. Vi tror att det finns ett antal miljarder att ta bort där. Utvecklingsfonden är en sådan liksom specialinstrument som ligger utanför de olika rubrikerna och budgeten för dem. Vi menar att det finns saker att dra ned på där, utan att man gör våld på verksamheten för detta. Dessutom står vi fortfarande för en modernisering vad gäller både sammanhållningspolitiken och jordbrukspolitiken. Ju större flexibilitet man har inom länderna när det gäller dessa instrument desto mer driver det kostnader och utgifter. Är man mer restriktiv kan man hålla ned utgifterna. 24 (L): Tack för svaret! Det gäller att man inte blir dumsnål om man vill det som vi från Liberalerna brukar framhålla nämligen att det är väldigt viktigt att de pengar som man tar in används korrekt, hur detta nu än landar. Vi vet om att det förekommer bedrägerier inte bara i och enskilda medlemsländer, utan det förekommer också på den nivå som gäller EU-medel. Därför är satsningar på till exempel det europeiska åklagarsamarbetet extremt viktiga för att se till att krona för krona och euro för euro används på korrekt sätt. Detta borde man kunna ha som ett litet bräckjärn mot dem som snarare är väldigt fokuserade på det gamla och att det bara ska vara stödutbetalningar, oavsett om det gäller sammanhållningen eller jordbruket, på det sätt som har varit tidigare. Jag tycker att det är intressant att man tittar på egna medel. Vi i Liberalerna tycker till exempel att det kan vara rimligt med en gemensam koldioxidbeskattning. Men plastavgiften – plastskatten – eller för den delen vissa tullar måste också kunna höjas. 25 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen om att inte vara dumsnål, och därför kommer jag gärna tillbaka till den fråga som ställde om vad vi faktiskt har kommit överens om. Detta är de kärnområden som vi vill arbeta med, och det är detta som är det moderna . Det gäller bland annat den klimatomställning och klimatanpassning som måste göras. Återrapportering från Europeiska rådets möte Inom dagens system finns sådant som är bedrägeri, som åklagare naturligtvis måste hantera. Men jag menar att det också finns fullt lagliga utgifter inom spelets regler som inte tillför särskilt mycket modernisering. Jag tänker framför allt på pelare 1 och jordbrukspolitiken, för att tala klartext. Vad gäller plast och andra avgifter är det en diskussion som får fortsätta. Jag tror att det just nu är den som ligger närmast till hands. Längre fram, kanske nästa gång, kommer kanhända en diskussion också om annat, vad vet jag. 26 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag delar föregående talares inställning om att är en del av den lösning som vi framöver måste se för många frågor. Det gäller inte minst den smittskyddsmyndighet som ligger i i . Den spelar en helt avgörande roll i det gemensamma arbete som vi har just nu i EU för att förhindra spridningen av det virus som skulle kunna orsaka stor skada för både vår och hela befolkning. hade jag möjlighet att tillsammans med mina barn, som hade sportlov, åka en runda till . Längs vägarna kunde vi se hur sjö efter sjö hade svämmat över. När jag skulle åka hem sa de på radion att E4:an var avstängd söder om . Längs vägarna där vi for kunde vi även se att man hade byggt upp barrikader mot vattnet och att det fanns hus som var helt översvämmade. Det där var en påminnelse om att vi i har ett väldigt förändrat klimat. Vi har sett torka och extrema värmeböljor på hela den europeiska kontinenten. På kan man följa klimatförändringarna i realtid. kunde man där läsa att medeltemperaturen i världen har ökat med . I är ökningen större. av is har smält. Havsnivån har ökat med . Vi har mindre än på oss att nå nettonollutsläpp om vi ska klara målet om , vilket krävs för att förhindra de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna. Ur detta perspektiv kan man inte nog understryka hur viktigt det är att EU:s långtidsbudget har ett tydligt fokus på klimatet. är lite i underkant. Statsministern har ändå gett ett litet besked om att det finns länder som vill flytta pengar inom jordbruksstödet och så vidare från klimatet. Finns det en risk att målet om minskar? 27 Statsminister (S): Man kan aldrig utesluta någonting, men jag har inte märkt något tryck på att vi skulle gå under de . I det sista förslag som kommissionen lade fram, vilket alltså inte längre finns på bordet, menade man att vi kan höja till 30 . Vi ska alltså öka detta successivt. Jag tycker att kommissionen är väldigt tydlig med detta, och det finns ett starkt stöd för att budgeten måste kunna hantera både klimatomställningen och anpassningen. Vi är ju redan där. Vi behöver skydda delar av länderna. Återrapportering från Europeiska rådets möte Många har sagt att detta är den varmaste vintern. På några ställen har det de facto inte varit någon vinter, utan från höst blev det vår. Det är ett varningens tecken som vi måste ta på allvar. Den tvekan som finns är från många länder som känner att de ligger så långt efter och har så mycket att göra. Därför tycker jag att det är rätt att det i budgeten ska finnas en möjlighet att stötta länder som helt enkelt har längre väg att gå så att de exempelvis kan bli av med kolberoendet. Man märker att det finns de som undrar om de klarar av det hela och vad som händer om de inte klarar av det. Men de allra flesta vill göra något och har förstått att det är allvar. Jag bedömer alltså inte att risken är stor. Vi skulle dock vilja göra mer och få in klimattänket på alla områden så att det på ett tydligt sätt blir mainstream i hela budgeten. Vi vill att den dag då vi förhoppningsvis kommer överens om en budget har vi det här som nästa steg: Hur ser vi nu till att klimatperspektivet finns under alla rubriker? 28 (S): Tack, statsministern, för svaret! Jag tycker att det förtjänar att understrykas att jordbrukares inkomst ändå ska komma ifrån att man kan sälja produkter till oss. Därmed är det oerhört viktigt att värna om lika konkurrensvillkor för såväl svenska som europeiska bönder. Det är detta de ska få stöd för, det vill säga att ha lika konkurrensvillkor. Men därutöver kommer denna sektor att drabbas väldigt hårt av klimatförändringar i form av skogsbränder här i den norra delen av och i form av stora utmaningar med torka, översvämningar och så vidare. Därför är det viktigt att den här sektorn ställer om och får hjälp att klara dessa förändringar. Ser statsministern någon möjlighet att föra fram detta ytterligare så att de också ser behovet av att just jordbrukssektorn får stöd och hjälp att klara klimatomställningen? Det är ju inte bara kolindustrin utan även andra delar av industrin som behöver ställa om. 29 Statsminister (S): Ja, och därför var förslaget att man räknar vad gäller jordbruksstödet. Många vill driva det dithän. Men som jag sa finns det också krafter som vill driva det hela åt andra hållet så att vi använder mer på pelare 1, arealstödet. Återigen: Där är vi överens med som har ett större intresse av CAP än vad vi har. Men just i denna del säger de att de helt och hållet håller med. Det är detta slags jordbruksstöd som de också vill se. Vi får fortsätta hjälpas åt här. Jag tycker att kommissionen har en tydlig inriktning vad gäller klimatfrågan. von der Leyen är väldigt tydlig. Vi får se till att hålla i frågan för vi måste komma med en budget som vi kan vända oss till medborgarna med och säga: Vi har lagt fram en budget som hjälper till i klimatomställningen. 30 (MP): Tack för återrapporten, statsministern! Som tog upp är det mycket viktigt att driver på för att EU:s hela budget ligger i linje med . Jag har tidigare också hört statsministern säga att driver på för detta. Det är också mycket viktigt att driver på för att öka den del av budgeten som är öronmärkt för klimatet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Men detta tänkte jag inte ställa någon fråga om , utan jag vill uppehålla mig villkor och uppföljning. Det är ju generellt när det gäller EU:s pengar väldigt viktigt med ordning och reda och med uppföljning och villkor, så att pengarna används till det som medlemsstaterna har kommit överens om. Det ska bli verklighet och inte bara fina ord och siffror på ett papper. Vad gäller både den öronmärkta klimatpotten och hela EU:s budget behövs det tydliga villkor och uppföljning för klimatet, så att pengarna verkligen jobbar för det. Hur ser statsministern på möjligheten att framöver driva på och även få gehör hos andra medlemsstater vad gäller att se över och skärpa uppföljningssystemen för klimatåtgärder inom budgeten? 31 Statsminister (S): Alla säger att vi måste ha ordning och reda. Sedan finns det lite olika förslag med olika tyngdpunkter och så vidare, men vi är väldigt tydliga med detta. Det är en förtroendefråga gentemot medborgarna att man vet att pengarna används till det som de är avsedda för. Det pågår diskussioner om att skärpa uppföljningssystemen. I den här kontexten har vi inte kommit in i den diskussionen, men det är vår linje. Det finns också flera andra som är inne på samma linje. Vi behöver verkligen visa att vi har struktur och system för att följa upp och ställa krav på hur pengarna ska användas. Det ska vara lätt att följa upp. Den diskussionen återstår i allt väsentligt, även om det förs en pågående dialog i EU om hur vi ska bli ännu bättre på att se till att pengarna används rätt. 32 (MP): Jag tackar för svaret. Det låter väldigt bra att det här finns levande i diskussionerna framöver, så att det inte kommer in på slutet. I anslutning till det här har vi också . Det är jätteviktigt att det finns – vi ska hjälpas åt. Där finns det ett villkor: Man måste åta sig klimatneutralitet till 2050 för att få pengar. Men det är ju bra om insatserna kommer tidigare. Man tjänar mer på att göra insatser tidigare. Jag undrar om det förs en diskussion om att även ha ett villkor till 2030. Fler steg på vägen vore väldigt bra. Sedan är det också så att villkoret bara gäller av pengarna. Det vore egentligen rimligt om de villkorades till . Frågan är om vi kan driva den diskussionen framöver. 33 Statsminister (S): Det är flera som har nämnt att vi bör ha ett delmål. Jag tycker att det är logiskt tänkt. Det är långt till 2050. Det är också så har gjort – vi sätter upp delmål. kan jag inte alla detaljer just här, men mig veterligen har vi inte sett något sådant konkret förslag . Det är dock flera som har tagit upp det. Det vore rimligt att ha ett delmål till 2030. Det är klart att hela den här mekanismen måste syfta till att vi ska handla och inte vänta tills det kanske är . Vi vill se att kurvan bryts. Det är så vi gör i också. De politiska beslut vi fattar ska se till att kurvan bryts nedåt, så att vi får en snabbare minskning av utsläppen. Jag utgår från att hela det här fondsystemet bygger på att det ska ske . Återrapportering från Europeiska rådets möte Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för samt för den 4–7 och justerades. vice talmannen meddelade att Kadir Kasirga (S) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:340 Interpellation 2019/20:340 Valsedelssystemet av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:347 Interpellation 2019/20:347 Ökad delaktighet i arbetet för en bättre arbetsmiljö av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:352 Interpellation 2019/20:352 Det nya reseavdraget av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:354 Interpellation 2019/20:354 Redovisning av hela skatten på lönespecifikationen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. § 6 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM19 Kommissionens arbetsprogram 2020 COM(2020) 37 till utrikesutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:SkU16 Trängselskatt i Marieholmstunneln i 2019/20:JuU30 Unga lagöverträdare 2019/20:JuU32 Terrorism 2019/20:CU11 Associationsrätt 2019/20:KrU6 Spelfrågor 2019/20:UbU13 Gymnasieskolan § 8 Svar på interpellation 2019/20:283 om ojämlikhet i cancervården 34 Socialminister (S): har frågat mig vilka nya konkreta nationella åtgärder jag avser att vidta i syfte att tydligt minska de långa väntetiderna inom svensk cancervård, vilka nya konkreta nationella åtgärder jag avser att vidta i syfte att minska de stora omotiverade regionala skillnaderna inom svensk cancervård samt hur jag avser att uppdatera den nationella cancerstrategin så att den fångar in alla relevanta perspektiv som finns gällande svensk cancervård. Cancervården utvecklas snabbt vad gäller patientcentrering, diagnostik, bättre behandling och användning av digitala stöd. insjuknar fler i cancer, och tack vare bättre behandling lever fler med cancer. Det här måste samhället ge cancervården förutsättningar att svara upp mot. Bland annat därför har regeringen bestämt att den nationella cancerstrategin ska uppdateras genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner. Dessa årliga överenskommelser har slutits i syfte att öka jämlikheten och korta väntetiderna i cancervården. Överenskommelsen omfattar huvuddelen av de totalt som regeringen investerar i cancervården. Fokus för överenskommelserna har varit att införa standardiserade vårdförlopp. infördes de första standardiserade vårdförloppen, och 2018 hade totalt 31 standardiserade vårdförlopp införts. Tillsammans täcker dessa av alla cancerdiagnoser. De standardiserade vårdförloppen syftar till att patienter med misstänkt cancer ska få en högkvalitativ och jämlik utredning, oavsett var i landet man bor. Målet , att av dem som insjuknar i cancer ska vara utredda enligt ett standardiserat vårdförlopp, uppnåddes 2018. Färsk statistik från visar att siffran har nått . Det motsvarar över 100 000 personer, och från enkätundersökningar vet vi att cancerpatienternas nöjdhet med vården har förbättrats i flera avseenden. Inom ramen för de standardiserade vårdförloppen finns ambitiöst satta så kallade maximala ledtider. De utgör ingen utlovad vårdgaranti, utan är mycket högt ställda mål om hur de olika momenten minst behöver ta för att kunna utföras med god kvalitet. Trots att målen är högt satta ska samhället förstås sträva mot att nå dem. var väntetidsläget på nationell nivå avseende cancer generellt sett oförändrat. Här har vi alltså mer att göra. Regeringen kommer därför fortsatt att stärka cancervården. Det framgår bland annat av januariavtalet. Utöver arbetet med att korta väntetiderna handlar det om att stärka patienten med bättre rehabilitering, uppföljning och palliativ vård. Men det handlar också om att minska behoven av vård och behandling av cancer genom förebyggande åtgärder. Ytterligare ett viktigt område är barncancervården, som tillsammans med rehabilitering och uppföljning får 2020. Vidare görs det insatser för att utveckla och effektivisera metoder för tidig upptäckt och behandling av cancer. Tidig upptäckt är viktigt för att öka överlevnaden. Som ett exempel avsätter regeringen till Regionalt Cancercentrum Norr . Pengarna går till att med hjälp av biobanker identifiera blodprov som kan användas för att upptäcka flera cancerformer tidigare. Den insatsen är en del i regeringens arbete med att stärka life science-området och den nationella strategin för life science, som regeringen presenterade . Regeringen vill att fortsätter att ligga i framkant vad gäller utvecklingen inom hälso- och sjukvården – liksom att patienter får del av nya behandlingsmetoder, nya läkemedel och ny teknik. kommer regeringen dessutom att presentera en ny forskningspolitisk proposition. Avslutningsvis kommer regeringen att fortsätta och intensifiera den strategiska utvecklingen av såväl cancerstrategin som arbetet mot cancer i övrigt. Svenska folket förtjänar en ännu bättre och mer jämlik cancervård med kortare väntetider. 35 (M): Jag tackar socialministern så mycket för svaret.