prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — Punkt 2 (Utvidgning av rätten till ersättning) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 10 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - SfU9 om flerbarnstillägget i barnbidraget Punkt 1 (Översyn av flerbarnstillägget) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (C) 10 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. SfU10 om vägen till arbete efter nekad sjukpenning Punkt 2 (Övrigt om processen vid nekad sjukpenning) 2. res. 1 (SD, KD) 3. res. 2 (C) 4. res. 3 (V) 5. res. 4 (L) Förberedande votering 1: 4 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 5 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 13 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 3 MP 1:10 SD, 3 KD Avstod:5 C, 4 V, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats KU12 Upphävande av bestämmelse i lagen om författningssamlingar för riksdagsförvaltningen, och Kammaren biföll utskottets förslag. SoU4 Uppföljning av vaccinationer mot covid-19 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Framtida utformning av lagen om register över nationella vaccinationsprogram) 2. res. 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - SoU6 Förlängning av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen Punkt 2 (Tillsyn och samverkan) 2. res. 1 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP 1:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU37 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Punkt 1 (Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i ) 2. res. 1 (SD, V) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP 1:10 SD, 4 V Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Punkt 1 (Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i ) 2. res. 1 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 2 (Övriga frågor) 2. res. 2 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Punkt 2 (Avveckling av det svenska bidraget till Minusma) 2. res. 1 (M, KD, L) 3. res. 2 (SD) 17 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 MP 1:11 M, 1 SD, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - (SD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D) 2. res. (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP :11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet) 2. res. (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP :11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - § 14 Internationellt utvecklingssamarbete betänkande 2020/21:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt utvecklingssamarbete (prop. 2020/21:1 delvis) 105 (M): Låt mig inleda med att konstatera att har, utöver pandemin, mycket stora problem. Vi har hög arbetslöshet, grov kriminalitet och en allvarlig trygghetskris. I budgetmotion fokuserar vi därför på att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras ännu mer. Vi fokuserar också på att knäcka arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten. ska vi debattera utgiftsområde 7 om internationellt bistånd. har haft och har ett väldigt stort bistånd. I regeringens budget prioriterar man att lägga nästan dubbelt så mycket pengar på internationellt bistånd som på polisen. har biståndsbudget tredubblats. till andel av bni lade 2019 nästan så mycket på bistånd som genomsnittet i Dac-länderna. I en jämförelse med andra länder sticker ut genom att lägga ovanligt stora summor och stor andel av biståndet på obundet kärnstöd, alltså direkt bidrag till olika FN-organisationers centrala budgetar. Tittar man på genomsnittligt årligt bidrag till FN-systemet åren 2015–2017 ser man att svenska skattebetalare var den femte största givaren i världen. Bara , , och lägger mer pengar på FN-systemet än vad svenska skattebetalare gör. Behoven i världen är mycket stora, och de blir än större i spåren av pandemin. ska ta globalt ansvar, och biståndet är ett viktigt verktyg. Men det är inte rimligt att lägga nästan dubbelt så mycket på internationellt bistånd som på polisen. Varje land väljer givetvis självt hur man prioriterar, men det är trots allt intressant att jämföra oss med andra. Då kan man som sagt konstatera att sticker ut. Exempelvis lägger mer pengar på bistånd än , trots att är en så stor ekonomi som . har, som jag inledde med, enormt stora problem på hemmaplan, och statens budget är inte oändlig. Därför prioriterar vi annorlunda och minskar biståndet i förhållande till regeringens förslag till förmån för exempelvis ökade satsningar på rättskedjan. Med detta sagt är biståndet viktigt. Vi ska vara med och ta ansvar i världen och göra vår del för att bidra till måluppfyllelsen i Agenda , bland annat genom vårt internationella utvecklingssamarbete. Men vi ska inte kravlöst skicka iväg pengar, utan vi måste lägga tid och kraft på att följa upp att vårt bistånd går till det som det är avsett för och att det leder till resultat. Det är regeringens ansvar att säkerställa att de skattemedel som läggs på bistånd används på bästa sätt. Återkommande rapporter om oegentligheter och korruptionsskandaler vittnar om att så inte är fallet. är en av de största givarna till en rad FN-organ, och svenska skattebetalare står i många fall för betydande delar av stödet till organisationernas centrala budgetar. skulle behöva minska antalet samarbetsorgan för att kunna ha bättre kontroll och fokusera inflytandet över hur biståndet används. Vi menar att det är viktigt med ett mer fokuserat bistånd, att man prioriterar och konstaterar att inte kan göra allt. Biståndet är viktigt för många människor, men det är inte bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomin, äganderätten och en fri handel utgör grunden för utveckling och för att skapa hållbart välstånd. Utvecklingsbistånd ska vara hjälp till självhjälp, och är det hjälp till självhjälp betyder det också att det måste ta slut. Detta gäller utvecklingsbiståndet. Den andra delen av biståndet, det humanitära biståndet eller katastrofbistånd som det också kallas, kommer tyvärr alltid att behövas. Här har en skyldighet att vara med och bidra. Katastrofbistånd är biståndets kärna. Det syftar till att hindra död och lindra nöd, och det ska nå de mest utsatta människorna. Trots det humanitära biståndets uppenbara värde är det som andel av svenskt bistånd litet. Vi vill att det humanitära biståndet och utvecklingssamarbetet i större utsträckning ska samverka men också att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd ökar. Detta blir särskilt viktigt i spåren av pandemin då de humanitära behoven i världen ökar. Biståndsdebatten präglas nästan enbart av enprocentsmålet. Det är olyckligt. står inte bakom budgeteringsprincipen att av bni ska gå till bistånd. Vi vill i stället förse biståndet med en fyraårig budgetram där inriktning och anslag för biståndet de kommande fyra åren fastställs. På så sätt skulle biståndet förses med resultatmål, inte utbetalningsmål. Vad gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typ av projekt som ligger i linje med svenska värderingar, och kontrollen ska vara mycket god. Inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. Vi ska heller inte ge bistånd till länder som genom sitt agerande skapar problem i . Länder som exempelvis inte tar emot sina egna medborgare som blivit utvisade från bidrar genom sitt agerande till att skapa problem här, och då bör biståndet till dessa länder ses över. Det vore helt rimligt, och jag tror att de flesta människor tycker att det är märkligt att så inte redan sker . utgångspunkt är att utvecklingssamarbetet ska fokusera på det som är effektivt, det som varit historiskt bra på och det som ligger i svenska intressen. Tematiska områden som ser som särskilt viktiga utöver ett ökat fokus på katastrofbistånd är global hälsa – till exempel vaccinationer – klimat och miljö, jämställdhet – till exempel flickors rätt till utbildning och SRHR – samt institutionsbyggande. Att genom utvecklingssamarbete exempelvis bistå med kunskap kring att bygga upp fungerande lantmäteriverk för att stärka äganderätten och göra det tydligt vem som äger vilken mark kan vara exempel på utvecklingssamarbete som snarare handlar om kunskapsutbyte än stora transfereringar och alltså inte behöver vara speciellt dyra för skattebetalarna men som kan göra stor skillnad. Politik handlar om att prioritera, och budget är inte oändlig. Vi kan göra mycket, men vi kan inte göra allt. Det vi gör ska vi däremot göra rätt. I en värld där behoven är oändliga men resurserna inte är det är det viktigt att vi säkerställer att svenska skattebetalares pengar går till de biståndsinsatser där de gör som mest nytta och där vi kan se resultat. Vi i står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nummer 5. 106 (V) replik: Om fick styra skulle biståndet minskas med 15,7 miljarder. Det är mer än det specifika biståndet till hälsa, utbildning, SRHR, jämställdhet, jordbruk, vatten och sanitet, miljöskydd, Programme och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria – detta trots att en pandemi sveper över världen med fruktansvärda konsekvenser, främst för dem som har det allra sämst, och trots att rapport efter rapport visar att det svenska välståndet är världsledande. Vår värld hänger samman. Det vi gör lokalt i ger påverkningar globalt och vice versa. De skattesänkningar som förespråkar gynnar främst dem som har mycket här i och innebär att det blir mindre i bistånd till dem som knappt får mat att äta, som knappt har någon sjukvård att räkna med eller som blir fängslade för att de protesterar mot makthavare. Att göra som är inte bara tondövt utan helt verklighetsfrånvänt. påstår att kan göra mer med mindre och försöker sedan kollra bort oss med fina fraser. Så har gjort här i med välfärden, och vi vet alla hur det har gått. Min ena fråga är: Hur mycket rikare ska de rika få bli till priset av att världens fattiga får det sämre innan är nöjda? Min andra fråga handlar om det trumpifierade sättet att prata ned något som faktiskt fungerar. Kontrollen av bistånd måste enligt öka, trots att rapporter visar att det svenska biståndet är det bästa i världen och att man aktivt arbetar med kontroller. Jag förstår att det görs i syfte att svartmåla biståndet för att lättare kunna skära ned på det. Men jag undrar om tänkt på vad det innebär för samhället som helhet när politiker använder sådana metoder för att kollra bort väljarna. Vad gör det med samhällets tilltro när politiker väljer att strunta i forskning och i stället komma med osakliga skäl för att smutskasta något som fungerar bra? 107 (M) replik: Jag tackar för hennes frågor. Vi i lägger väldigt mycket pengar på det här området i vår budget. Vi har sagt att biståndet de kommande fyra åren ska förses med en fyraårig budgetram på 160 miljarder. Det är väldigt mycket pengar, och vi tycker att det här är ett viktigt område. Men vi tycker att dagens budgeteringsprincip, där man först bestämmer hur mycket pengar man ska lägga på området och sedan börjar fundera på hur man ska spendera dem, är felaktig. Vi vill i stället ha en diskussion om inriktning och sedan ge anslag. Det skulle vara bättre för biståndet. Statens budget är inte oändlig. Politik handlar om att prioritera. Vi har en allvarlig trygghetskris i vårt land. kommer att vara ett av de mörkaste åren i svensk historia. Antalet skjutningar är rekordhögt. Det har varit nästan en skjutning och en sprängning eller ett bombdåd . Barn som ligger och sover får sina hem sprängda. En bomb har detonerat på en läkarmottagning. Vi har en allvarlig trygghetskris i vårt land. Antalet poliser i yttre tjänst är dessutom mindre . Vi behöver satsa på tryggheten, och politik handlar om att prioritera. Vad gäller kontroll sticker som sagt ut genom att lägga ovanligt stora summor pengar på kärnstöd. Kärnstödet är viktigt, och många organisationer behöver en viss andel kärnstöd för att kunna bedriva sin verksamhet. Men är i topp fem bland kärnstödsgivarna till hela 17 FN-organisationer. Jag tycker faktiskt inte att det är rimligt att är i topp fem bland bidragsgivare när det gäller kärnstöd till så många organisationer. Vi borde fokusera vårt bistånd för att få bättre kontroll och uppföljning. Tycker inte också det? 108 (V) replik: Jag måste säga att jag nästan beundrar försök att prata runt mina frågor. De som diggar politik tror säkert på det säger. Men att envist hävda att kan göra mer med mindre pengar faller ju på sin orimlighet. Det går inte att få mer vaccin utan att betala för det. Det går inte att satsa mer på SRHR om man inte skär ned på något annat. vill inte bara sänka biståndet utan även lägga mer på kontroll av ett bistånd som redan kontrolleras på korsen och tvärsen och får beröm. Det är som sagt att trumpifiera. Alltså är fortfarande svaret skyldig. Hur mycket sämre ska världens fattiga behöva få det för att de rika ska bli rikare innan är nöjda? 109 (M) replik: Det är ett faktum att det är en väldigt stor diskrepans mellan pengarna vi betalar ut i bistånd och pengarna som vi lägger på kontroll och uppföljning. Även där sticker ut. I en jämförelse med våra nordiska grannländer och kan det konstateras att lägger minst på just kontroll och uppföljning, eller administrativa kostnader, som andel av biståndsramen. Det kan ju såklart låta väldigt positivt – alla vill ju hålla de onödiga administrativa kostnaderna nere. Ingen vill betala för onödig byråkrati. Men är diskrepansen för stor mellan pengarna vi betalar ut och pengarna vi lägger på kontroll och uppföljning har vi inte tillräcklig kontroll på biståndet, och det visas av de korruptionsskandaler som har skett. 110 (S) replik: Man kan inte annat än häpna över fantastiska sätt att verkligen pricka in historiens mest olämpliga tillfälle att skära det svenska biståndet med en tredjedel. har fattigdomen i världen minskat. Insatserna för minskad mödradödlighet och barnadödlighet har haft effekt. Fler, inte minst flickor, har fått tillgång till skolgång. Detta har finansierats av bistånd. kallade detta för biståndets mirakel. står vi i en debatt med ett av största partier, som också betecknar sig som statsbärande. Enligt riskerar 40–60 miljoner att hamna i extrem fattigdom till följd av den globala pandemin. befarar att cirka 200 miljoner jobb kommer att försvinna. Programme förutspår att ytterligare kanske 130 miljoner människor kommer att drabbas av akut matbrist på grund av pandemin. Antagligen kommer totalt 265 miljoner människor i världen att lida av matbrist. Vi står troligen inför en svält vars make vi inte sett . Svenskt bistånd bedöms ligga i absolut världsklass, och det vet . Den frågan kan vi bara lägga åt sidan. Min fråga till är: Hur lyckas ta rygg på i just denna fråga i just i vår historia, när vi riskerar en kollaps bland de länder som vi har jobbat med att lyfta ur fattigdom? 111 (M) replik: Tack, , för frågorna! Behoven i världen är mycket stora. Därför lägger vi i i vår budgetmotion mycket pengar på bistånd. Det är 160 miljarder för de kommande fyra åren. De pengarna ska gå till de biståndsinsatser som leder till resultat och når de mest utsatta människorna. Så är det inte helt . Vi vill exempelvis öka andelen humanitärt bistånd. Det är en väldigt liten del , . De behoven ökar akut i spåren av pandemin. Tycker att det är rimligt att lägga en sådan liten del av biståndet på humanitära insatser? 112 (S) replik: Du kan inte vända på den här debatten, . Du står här och säger att ni ska skära ned svenskt bistånd med en tredjedel och frågar sedan mig varför vi som står upp för enprocentsmålet enligt er uppfattning prioriterar fel. Målet med det svenska biståndet är inte av bni. Målet för det svenska biståndet är att mota fattigdom och förtryck. Dessutom gäller det att stå upp för det inte minst i som är så skör som den är just . Det är djupt provocerande, , att ni i just i historien tar rygg på . Vi andra som står häpna vid sidan av och tittar på kan väl bara spekulera i våra egna huvuden om vad det beror på. 113 (M) replik: Politik handlar om att prioritera. Statens budget är inte oändlig. Men biståndet är viktigt. Därför lägger vi mycket pengar på biståndet också i vår budget. Jag kan konstatera att det kanske också är den mest olämpliga tiden att inte prioritera tryggheten när vi har en sådan allvarlig trygghetskris i vårt land. 114 (L) replik: Jag lyssnade på anförandet från . En del av det som sägs är givetvis jätteviktiga saker om biståndseffektivitet, prioriteringar och annat. Jag delar verkligen uppfattningen att det är väldigt viktigt att man gör tydliga prioriteringar i biståndet. Bekymret kommer när man läser vad vill göra för prioriteringar. I grund och botten skisserar en modell som innebär att vi sänker biståndsnivåerna en bit under enprocentsnivån. Man kopplar det sedan till Agenda 2030-målen och annat och vill fasa ut mycket bistånd om ungefär . När man sedan nämner de prioriteringar man vill göra nämner man bland annat, vilket också sas i anförandet och återfinns i reservation, global hälsa, klimat och miljö, jämställhet och institutionsbyggande, och givetvis också det humanitära biståndet. Det är jätteviktigt bistånd, absolut, och från Liberalernas sida ställer vi upp på allt detta. Det är bara det att det finns ett område som inte nämner som man uppenbart har prioriterat bort. Det är demokratibiståndet. Det blir väldigt märkligt när slutsatsen blir att man vill minska biståndet ganska avsevärt. Det man framför allt till synes vill dra ned på är stödet för demokratibyggande. Från vår sida i Liberalerna menar vi tvärtom att det är stödet för demokratisering som är det absolut viktigaste biståndet. Det är förutsättningen för att annat bistånd ska kunna fungera och fler människor ska kunna omfattas av individuella fri- och rättigheter och leva i marknadsekonomi och demokrati . Jag undrar lite hur ser på detta. 115 (M) replik: Det stämmer inte. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer ska genomsyra allt svenskt utrikespolitiskt engagemang, alla biståndsprojekt och all diplomati. Det gäller alla utrikespolitiska engagemang, helt enkelt. Vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter finns det otroligt många fler verktyg än det traditionella utvecklingsbiståndet. Det resultat som just projekten att förbättra demokratin syftar till är otroligt angeläget och viktigt. Men tittar man på det resultat som de projekten har lett till har det lämnat väldigt mycket att önska. Då kanske det ibland kan vara bättre att helt enkelt frysa biståndet om utvecklingen går åt fel håll. Vi kan ta ett land som till exempel. Vilken positiv utveckling kan vi säga att det svenska bidraget faktiskt har lett till? Har vi fått så mycket resultat som vi önskade, eller hade det varit bättre att frysa biståndet till statliga aktörer i till exempel? Det hade kanske varit en bättre demokratimarkering. 116 (L) replik: Det är mycket riktigt så att ett demokratiperspektiv ska genomsyra allt bistånd och att vi ska ställa krav på mottagarna. Det ifrågasätter vi absolut inte. Det är oerhört viktigt. Vi borde dessutom ställa högre krav. Men handlar det om bistånd till dem som vill bygga demokrati. Vi talar här exempelvis om stöd till oberoende journalister. Det kan handla om advokater och personer som agerar för att driva rättsprocesser mot en diktatur. Det handlar om en del av det bistånd som ges genom de partinära organisationerna från till exempel båda våra partier. Då blir exemplet väldigt märkligt. Där har vi en regim som inte vill ha demokrati. Det jag talar om är det stöd som går till dem som bekämpar den regimen. Det saknar jag i politik. Det är väldigt märkligt att man nämner och annat i anförandet, men man nämner inte dem som kämpar för demokrati. Det tycker jag som liberal borde vara det viktigaste av allt. 117 (M) replik: Om läser motioner lite mer noggrant kan han se att vi skriver en hel del om småskaligt bistånd. Det handlar framför allt om människorättsförsvarare som i summor inte behöver vara speciellt dyra att finansiera men som betyder ack så mycket och kan bidra till rätt utveckling. Det skriver vi om i våra motioner, som sagt. får det bli en retorisk fråga, för har inte möjlighet att svara, men vad tycker Liberalerna om exempelvis bistånd till ? Där sker av bilaterala bistånd i samarbete med regeringen. 118 (C) replik: Jag ska erkänna att jag närmast lovade ledamoten en replik, för jag tycker att det är viktiga frågor. Det finns en spännande dynamik här mellan biståndspolitik och syn på bistånd och utvecklingssamarbetet att belysa. Till att börja med vill jag säga att jag tycker att det är olyckligt om fokusering alltid måste innebära att vi skär ned. Det finns ingenting inneboende som säger att ett arbete för att fokusera det svenska bistånds- och utvecklingssamarbetet på det som vi tror gör mest nytta eller det som andra inte kan göra innebär att det ska minskas resursmässigt. Men det är inte där jag vill lägga tyngdpunkten i frågan till ledamoten . Jag vill heller inte låta påskina att ledamoten på något vis inte skulle bry sig om att uppnå de globala målen att lyfta människor ur fattigdom. Jag har själv sett det engagemanget på gemensamma resor. Det som jag är mer intresserad av är just hur ser på fokuseringsagendan framåt. Var ligger de största och viktigaste områdena för att ta i? För del beskriver vi i våra reservationer vår biståndspolitik och hur vi tycker att det svenska biståndsarbetet borde inriktas på hållbarhet, jämställdhet och på de fattigaste länderna, bland annat. Här vill jag gärna höra en utveckling från ledamoten . 119 (M) replik: Tack, , för frågan! Jag uppskattar den.