prot · H709113 · 2020-04-28 00:00:00 — § 1 Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer 1 Statsminister (S): träffades vi åter i kretsen av EU:s stats- och regeringschefer över en videolänk för att diskutera hanteringen av coronakrisen. Coronaepidemin har ju slagit till mot hela . Några länder är värre utsatta än andra, men å andra sidan har vi inte sett slutet . Våra ekonomier drabbas hårt, och prognoserna pekar mot nedgångar av historiska mått. Under krisen har samarbetet och solidariteten i EU prövats. Det har varit brist på skyddsmateriel och medicinsk utrustning på många håll, vilket har gjort det svårare att omfördela och bistå varandra. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Ett välfungerande EU är avgörande för svensk ekonomi, för våra jobb och för vår välfärd. Med ett sammanhållet och handlingskraftigt EU kan vi bekämpa klimatförändringarna mer effektivt och vara en stark röst för demokrati och jämlikhet internationellt. Därför har regeringen arbetat för att den inre marknaden ska fungera också under krisen. Vi har drivit på för att vi gemensamt inom EU ska förbereda oss för att, när situationen så medger, kunna återgå till normalt fungerande ekonomier. EU har redan vidtagit åtgärder för att stötta medlemsländerna ekonomiskt och för att få de ekonomiska hjulen att snurra igen. Finansministrarna kunde till exempel enas om ett historiskt krispaket med insatser riktade till företag, löntagare och också länder. Motsvarande nästan sätts in, inte minst för att stötta de länder som drabbats värst. Det här är åtgärder som saknar motstycke. Finansministrarna kom också överens om att arbeta vidare med en återhämtningsfond men ville här få ytterligare vägledning från stats- och regeringscheferna. Det var därför i huvudsak den frågan som avhandlades på vårt möte . Mötet föregicks av en livlig, i många delar offentlig, diskussion om just återhämtningsfonden. Vissa menar att grunden ska utgöras av en gemensam skuldsättning, där medlemsstaterna fullt ut garanterar varandras skulder. De vill dessutom att fonden ska ge bidrag i stället för lån. Andra delar vår uppfattning och motsätter sig starkt en sådan gemensam skuldsättning och vill att fonden baseras på lån och inte bidrag. Vid mötet antogs inte några gemensamma slutsatser, utan medlemsstaterna upprepade i stor utsträckning redan kända ståndpunkter. För att komma vidare enades vi i stället om att kommissionen nu först och främst ska kartlägga vilka behov som faktiskt finns, både geografiskt och sektorsvis, och därefter komma med ett konkret förslag. Jag framförde tillsammans med våra likasinnade länder, alltså , och , de krav som vi ställer på den här fonden. Den ska vara begränsad i både tid och omfång, det ska vara lån och inte bidrag och den ska leva upp till högt ställda krav på effektivitet och återbetalning från låntagare. Jag och många andra betonade också vikten av att bygga vidare och respektera den inre marknaden. Det är den som är nyckeln för att våra ekonomier ska fungera. Inga räddningspaket eller fonder i världen kan ersätta att varor och tjänster kan flöda fritt i EU. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Kommissionen kommer , som sagt, att ta fram ett förslag som enligt uppgift ska presenteras . ska också ett reviderat förslag till långtidsbudget presenteras. Vi kom också överens om att finansministrarnas krispaket, som jag nämnde tidigare, ska genomföras till . Slutligen gav vi stöd till den strategi för att lyfta de nationella restriktionerna och den vägkarta för återhämtning som har presenterats. Vid mötet informerade också det kroatiska ordförandeskapet om att det informella toppmötet med länderna på västra kommer att äga rum som planerat . Även det mötet blir via videolänk. Det är viktigt att EU står enat i att hantera krisen och naturligtvis att hjälpa de värst drabbade länderna. ska fortsätta att göra sitt för att bidra till sammanhållningen inom EU. För att komma ur krisen och för att EU-samarbetet ska stärkas kommer regeringen att driva på för att den inre marknaden ska fungera så bra som möjligt och vidareutvecklas, att EU:s krishanteringssystem utvecklas så att vi kan klara kommande kriser på ett bättre sätt och att EU:s röst i världen stärks. Vi står starkare tillsammans. Ett EU som fungerar är, som sagt var, helt avgörande för den svenska ekonomin, för jobben, för välfärden men också för säkerheten och klimatet. Med detta avslutar jag återrapporten från torsdagens möte. 2 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Vi är ju fortfarande mitt uppe i pandemin och kan bara skönja vad krisen kommer att få för effekter. I första hand handlar det fortfarande om att stoppa spridningen såklart. Tyvärr har vi sett i den här krisen att många länder inte har reagerat så sunt som vi tycker att de borde göra. Tio länder inom EU har fortfarande handelshinder, och det är helt oacceptabelt. Vi har också sett en oroande utveckling i flera länder. Jag tänker på och , som inte respekterar våra grundläggande värderingar. Det var inte för inte som jag, ordföranden i , , och även förste vice ordföranden, , på det öppna sammanträdet använde ord som provocerande och direkt stötande. Jag förstår att det här mötet i till stor del handlade om ekonomiska frågor. Men vi får inte glömma att reagera och agera mot handelshinder och mot de länder som tar tillfället i akt att inte respektera rättsstatens principer. Med detta sagt låter det ändå som att det här mötet förflöt ganska lugnt. Men låt oss vara ärliga med att de nästkommande mötena kanske inte kommer att vara lika lugna. Mycket av det som rapporterades var kring återhämtningsfonden. Rätt hanterad hoppas jag verkligen att den kommer att ge effekt, men man kan ju vara orolig över att det inte blir så. EU är viktigt för svensk ekonomi. Vi är beroende av EU och att det fungerar, och det är bra att vi har en gemensam plan. Men vi måste också påminna om att har sparat i ladorna för att klara sådana här kriser, och det har inte alla andra gjort. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer sa statsministern att det handlade om att ta ytterligare vägledning när han lyssnade runt på vad de andra statscheferna sa. Men jag undrar vad bedömningen är från . Kommer återhämtningsfonden att gynna också eller kommer den att vara dålig? Sedan talas det väldigt mycket om hur stor den är och hur mycket pengar det handlar om, men vad är linje när det gäller vad den kommer att innehålla? 3 Statsminister (S): Jag delar först och främst uppfattningen att det vi alla jobbar med är hur man hindrar smittan så mycket som det någonsin går, men det får inte innebära de handelshinder som vi har sett och får inte innebära överträdelser av värderingar. Det är frågor där är på. Vi är nog ett av de mest aktiva länderna för att ta bort införda handelshinder. Som nämndes är det ett tiotal som har handelshinder kvar. Vi har lyckats bilateralt, inte minst vad gäller transporter från och men det är ju enstaka fall. Vi behöver göra mer för att se till att den inre marknaden fungerar. Som jag sa i återrapporten är det där tyngdpunkten ligger för vårt samarbete, inte på enstaka paket. Likaså vad gäller värderingarna stöder kommissionen fullt ut i de undersökningar som man gör och i de positioner som EU faktiskt ska stå för på riktigt. Det sätt på vilket länder agerar ibland måste påtalas, och det måste finnas en gräns. Det gäller också i diskussionen om den framtida långtidsbudgeten. Vi har från första början fört fram linjen att det också handlar om att stå upp för EU:s värderingar. Ska man ta emot stöd från EU får man lov att stå upp för våra värderingar. Vad gäller återhämtningsfonden delar jag uppfattningen att det är nu det svåra börjar. antogs inga slutsatser, men som jag sa i återrapporten är det många som menar att detta ska vara bidrag, inte lån. Vi menar precis tvärtom. De krav som vi har ställt är som sagt att fonden måste vara begränsad och omfång och naturligtvis tillgänglig för alla. Sedan är det också bra om inga länder i EU får stora ekonomiska problem, för det skulle också drabba . 4 (M): Tack, statsministern, för svaret! sa ju: Never waste a good crisis. Låt oss hoppas att det kommer att bli det. Statsministern nämnde långtidsbudgeten, och jag hoppas att detta kommer att leda till en modern budget och förhoppningsvis också en djupare inre marknad – jag är kanske inte alltför hoppfull, men jag hoppas det. Vid det öppna mötet lyfte jag upp strategin att lyfta restriktionerna med anledning av covid-19, och det gjorde också statsministern alldeles . Jag tog också upp vikten av att vi har ett gemensamt uppdrag att samla data och öka antalet tester. Här är , som jag också sa då, sämst i . sa statsministern att det fanns ett stöd för ”roadmappen”, men hur gick diskussionen? Och vad sa kring att vi också skulle ta vårt ansvar och öka antalet tester? Det behöver vi göra för att kunna släppa restriktionerna och ha en plan för det. 5 Statsminister (S): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer När det först gäller diskussionen om MFF driver vi på för att se till att vi får en modernare budget. har vi dock ett helt nytt narrativ i och med krisen, och det blir nog en förnyad diskussion om det. Vi står dock fast vid precis den ordning vi har. När det gäller att lyfta restriktionerna kring covid-19 tar ”roadmappen” fasta på bland annat det: Det ska utgå från det epidemiologiska perspektivet, och man ska göra det koordinerat. Det innebär också att titta på vad sjukvårdens resurser faktiskt klarar av när man lyfter den här typen av restriktioner. I det ingår också testningen, och det är därför vi har detta uppdrag liggande på myndigheten: att se till att testerna ökar successivt så att vi kommer upp i en rejäl volym. Naturligtvis ska vi göra vår del. 6 (SD): Under den här krisen har statsministern ofta, med all rätt, påpekat att andra medlemsstater inte följer unionens regler. Jag skulle vilja ställa en kort fråga om det ur ett lite bredare perspektiv. Artikel 123 i fördraget, den så kallade no bailout-regeln, stadgar att unionen aldrig ska överta skuld från medlemsstaterna och artikel 125 att inte ska köpa obligationer från desamma. Under finanskrisen bestämde man sig dock för att strunta i dessa regler och lånade gemensamt upp för att hjälpa bland annat . Artikel 126 reglerar det som kallas excessive deficit procedure, vilket ska hindra att får för stora underskott och statsskulder. Reglerna har aldrig använts mot något land, trots att ett antal stater strider mot dem systematiskt. Artikel 8 i Schengenkodexen stadgar att medlemsstaterna ska kontrollera vilka som passerar den yttre gränsen och artikel 9 i Eurodacförordningen att de ska ta fingeravtryck på asylsökande. Under migrationskrisen valde flera länder att strunta i detta. Artikel 2 i procedurförordningen stadgar att medlemsstaterna måste låta asylsökande passera den yttre gränsen. När effekterna av denna uppenbart helt vansinniga regel blev omöjliga att förneka gav unionen sitt tysta medgivande till att strunta i regeln. Artikel 28 i fördraget stadgar den fria rörligheten för varor. har dock ett antal länder valt att strunta i den eftersom man inte vill dela med sig av sjukvårdsutrustning. Min fråga till statsministern är därför denna: Den rådande politiska kulturen inom EU är sådan att man ser regler som valfria. Detta är alltså ingenting nytt. Kulturen har byggts upp av de partier som har och har haft makten, det vill säga Socialdemokraterna och . Anser statsministern mot bakgrund av detta att hans parti och hans partigrupp kunde ha gjort mer för att motverka denna kultur tidigare? 7 Statsminister (S): var detta inte uppe till diskussion. Jag har en återrapport från det senaste mötet med EU:s regerings- och statschefer. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Vad gäller gemensam skuldsättning driver vi linjen att det inte ska vara någon gemensam skuldsättning. Det är fel incitament. Det är mot fördraget, menar vi. Det fråntar de nationella parlamenten deras beslutandemakt och befogenhet, och det ska vi inte göra. Varken gemensamma obligationer eller gemensam skuldsättning är aktuellt för vår del. Jag tror också att det är det som de flesta nu ser: Det blir ingen sådan mekanism. Motståndet är för stort. Det diskussionen nog kommer att handla om nu är huruvida det ska vara lån eller bidrag från återhämtningsfonden. Där tror jag att den stora principiella diskussionen kommer att hamna, och den kommer att vara nog så svår. Det är därför vi bygger upp ett tätt samarbete med i första hand , och . Vi kommer att vilja bredda den gruppen för att fler ska stödja linjen att det i första hand är lån och inte bidrag vi ska ge från fonden och att de måste kunna komma alla till del. Men vi måste också se detta, som jag sa tidigare, inte bara som en fond som ska hjälpa andra. Om vi ser till att ha ett ekonomiskt stabilt EU kommer också väl ut ur det. skulle förlora enormt mycket på att ha ett instabilt EU där några länder kommer i rejäl kläm och får svårigheter. Vi ska komma ihåg att av vår export går till denna marknad. Vi är helt beroende av den. Detta är en blandning, en balans mellan hjälp och självhjälp, med de restriktioner som vi har satt upp. Det tänker vi fortsätta att driva. 8 (SD): Jag är helt enig om att gemensam skuldsättning strider mot fördraget. Det har dock inte stoppat unionen förut. Det var det som var poängen med mitt första inlägg. Angående fonden har von der Leyen tydligen uttalat sig ungefär så här: Den ska bestå av en sund balans mellan bidrag och lån. Detta är någonting som vi tycker borde vara uteslutet. Om det ska bli några pengar ska det bli lån. Det ska handla om strikta villkor, och de ska betalas tillbaka . Eftersom budgeten och fonden tydligen ska antas i ett sjok innebär väl det rimligtvis att statsministern borde ha vetorätt mot detta. Jag kan ha fel, men vi har ju inte fått all information. Kan statsministern här och garantera att han, om han får möjlighet att lägga ett veto, kommer att stoppa ett förslag som innebär att ett litet land som ska betala ut bidrag till större länder som och ? 9 Statsminister (S): har vi gett kommissionen i uppdrag att först göra en inventering och en analys av vilka behov det finns, både sektoriellt och geografiskt, och vad det skulle motivera för förslag. Vi är alltså inte ens i närheten av att få något förslag. Men som jag har sagt tidigare: Det vi driver tillsammans med likasinnade – och den kretsen vill vi utöka – är att vi inte ska ha gemensam skuldsättning och att det som lämnas från fonden ska vara lån och inte bidrag. 10 (V): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Tack, statsminister , för föredragningen! Den konflikt vi nu ser utspela sig i speglar den konflikt som funnits i innan den hamnade hos samtliga EU-länder. Den handlar i grunden om möjligheten att utfärda coronaobligationer eller ta upp gemensam skuldsättning. Den handlar också om möjligheten att ge direkta bidrag. Jag och menar att den diskussionen i första hand hör hemma bland . Det är inte så konstigt om ett område med gemensam valuta och gemensam penningpolitik har en gemensam upplåning och att man går vidare med ekonomisk integration. Men svenska folket har ju i folkomröstning valt att avstå från gemensam valuta. Där bör en tydlig gräns ta vid. Däremot tycker jag att EU kan göra mycket mer, och det kanske främsta instrumentet för det utöver budgeten är Europeiska investeringsbanken, som har mycket muskler och möjlighet att tidigarelägga projekt, sätta igång stora klimatinvesteringar och ge förmånliga villkor både till företag och till medlemsländer för att ta sig ur krisen. Där tycker jag att ska vara aktivt och förespråka en mycket expansiv politik. Möjligheterna att utvidga budgetens ramar är små. I stort sett alla medlemsländer, inte minst , kommer att ha mindre pengar att skjuta till utöver det som ges till EU. Jag tycker att det är viktigt att statsministern har en väldigt tydlig dialog med innan man gör några som helst utfästelser, till exempel med den svenska statsbudgeten som grund, om att öka utgifterna inom ramen för olika program. Min fråga gäller dock utvecklingen i . som coronakrisen har fördjupats har Orbán passat på att sno åt sig ännu mer makt i . klassificeras enligt en del studier som en icke-demokrati. Min fråga till statsministern är: Kan vi tolerera att den här utvecklingen i fortsätter utan att landet måste lämna Europeiska unionen? 11 Statsminister (S): Konflikten när det gäller skuldsättningen är i första hand i , så är det. Men den andra stora och principiella frågan kommer att gälla lån eller bidrag från återhämtningsfonden. Det är den som vi har att vänta, och därför är det svåra diskussioner kvar. När det gäller EIB har vi med godkännande sagt ja till att ingå i det paket som finansministrarna presenterade i den inkluderande , alltså inklusive dem som inte har euro som valuta. ingår i detta och står för en garanti, liksom vi gör när det gäller korttidspermitteringen. Där är vi med. Jag tycker att det är bra, för EIB har väldigt mycket att bidra med. Vad gäller budgeten står vi kvar vid samma uppfattning. Vi kan inte bara nu automatiskt öka den. Alla medlemsstater kommer att ha gigantiska åtaganden, och det visar sig också när man räknar ihop det att det är enorma summor för medlemsstaterna , och vi ska också sedan göra någonting tillsammans i EU. Som jag sa stöder vi helt och fullt kommissionen i arbetet när det gäller . Det gäller att stå upp för de värderingarna, och jag tänker inte spekulera i om ett land inte ska eller inte kan vara med. Men det måste finnas en gräns, enligt min uppfattning. Man kan inte bete sig hur som helst i en församling utan att stå upp för reglerna. Längre än så vill jag inte gå i spekulationen. 12 (V): Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Tack, statsministern, för svaret! Ja, det måste finnas en gräns för vad gör. Problemet är att flyttar den gränsen i fel riktning och att EU inte har valt att sätta hårt mot hårt med något större eftertryck. Det här påverkar oss på många sätt. Dels påverkar det hur EU fungerar, dels innebär det att ungerska ministrar sitter och stiftar lag som gäller i . De har rösträtt i ministerrådet och stiftar lagar som gäller här. Om det skulle vara så som rapporten från statsvetare visar att kan ses som en demokrati är det rimligen ett stort problem. Om ett land som vi inte riktigt ser som en demokrati stiftar lagar som gäller i vårt land är det ett problem. Det är det man gör i . Någonstans där går gränsen för när det inte går att dela beslutsmakt längre. Min fråga till statsministern är: Anser statsministern att är en demokrati? 13 Statsminister (S): När det gäller har vi varit väldigt tydliga med att i den kommande MFF:en finns möjlighet att dra gränsen. Om man ska ta emot stöd från det gemensamma EU får man faktiskt också leva upp till de värderingar som vi står för. Det är det som är gränsdragningen. Att man sitter i ministerrådet innebär inte per automatik att alla länders respektive ministrar, enskilda ministrar, bestämmer över andra, utan det gör man när man fattar beslut tillsammans. Det är det som kommer att avgöra. Men icke förty är det definitivt ett bekymmer om länder verkar i en riktning som inte står upp för våra värderingar, så är det. Återigen: Jag tänker inte gå längre än så i min spekulation. Det måste dock finnas gränser för vad en nation kan göra om den ska vara med i en förening. 14 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! På rådets möte fattades inga formella beslut, men ändå gav man i uppdrag att återkomma kring den omdebatterade återhämtningsfonden. Den ska samordnas med långtidsbudgeten, och det känns helt nödvändigt och vettigt. Jag tycker också att det är bra att statsministern har varit tydlig med att återhämtningsfonden ska finansieras via lån och inte bidrag, liksom att storleken på fonden ska hållas tillbaka, att den ska vara begränsad och att den ska leva upp till högt ställda krav på effektivitet och återbetalning. Den linjen stöder vi från . På har EU fattat beslut om flera olika paket som omfattar . Det är naturligtvis viktigt att vi har bra kontrollsystem för det här. Vi är oroliga till exempel för att frågan om korttidspermitteringar och något liknande ett a-kassesystem ska komma på EU-nivå. Jag hoppas att statsministern delar synen att det inte får permanentas. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer Min fråga till statsministern är vad han nu anser är viktigast för del när det gäller återhämtningsfonden. Vad är strategi för att hålla storleken på fonden nere? Precis som vi i har risker för att insatser från staten missbrukas kan det också ske inom EU. Vilka kontrollfunktioner anser statsministern behöver tas fram på området för att motverka fusk och missbruk av de olika krispaketen? 15 Statsminister (S): Det blev inget konkret beslut om just fonden. Vi tog ett beslut om att sjösätta finansministrarnas plan från – den om . Det är helt korrekt att det är oerhört stora summor . Jag kan inte gå i god för det, men kommissionen har gjort en uppskattning om att vi nu är uppe i totalt när det gäller medlemsstater och det gemensamma. Det är hiskeliga summor. Det är svårt att förstå hur mycket det är – det är väldigt många nollor. Vad gäller återhämtningsfonden är vår utgångspunkt att den måste vara begränsad i omfång och också . Vi har inte satt något exakt belopp. Alltifrån till har nämnts, så det finns stora summor i omlopp. Vi menar att vi bör hålla det nere, och man ska också se på helheten vad som faktiskt är gjort. låter det som att ingenting är gjort, men det är väldigt mycket gjort. Vi behöver göra mer, men man måste naturligtvis hålla igen. Det vi gör är att prata med så många som möjligt. Vi har en grupp, den nu kanske berömda F4-gruppen, the frugal four, men utöver det finns det också andra. Alla medlemsstater har ju sina egna åtaganden och sina egna ackord att göra. Vi talar naturligtvis med så många som möjligt. Vad gäller kontroll måste det råda effektivitet, och det är därför vi uttrycker det som vi gör. Det som ska på plats måste vara korrekt, men det ska också användas på ett korrekt sätt och naturligtvis redovisas på något bra sätt. Där har vi börjat, och så får vi ta det därifrån och utveckla det vartefter. 16 (KD): Tack, statsministern, för svaret! Det vore intressant att höra lite om huruvida det är nya institutioner eller de vanliga institutionerna för kontrollfunktioner inom EU som ska användas. Det kanske vi kan återkomma till. När det gäller långtidsbudgeten har vi ju varit överens om att den också har varit för omfattande. är det viktigt att den kanske görs annorlunda. Man kanske behöver omprioritera i den. Det är ju rimligt. När man nu säger att den ska revideras undrar jag på vilket sätt statsministern anser att långtidsbudgeten behöver förändras. Kommer statsministern att fortsätta verka för en budgetrestriktiv linje i enlighet av EU-ländernas bni? 17 Statsminister (S): När det gäller nya institutioner eller inte är ett av förslagen, det som kommissionen föreslår, att man ska hantera det via strukturer som redan finns, exempelvis för långtidsbudgeten. Där finns redan mekanismer, regelverk och infrastruktur på plats. När man gör på det sättet får man dock se upp så att det inte bara kommer att handla om budgeten. Då kan man lätt hamna i att det enbart blir bidrag. Den balansen måste hållas. Vi vill hålla kvar vid att det ska vara lån och inte bidrag. Återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och rege-ringschefer I fråga om budgeten som sådan behöver vi titta på vilken omprioritering som behöver göras utifrån att vi de facto har ett nytt narrativ. Det har alla medlemsstater. En möjlig variant är att ha en som är större tidigare och mindre längre fram . Det är en variant.