prot · H80944 · 2020-12-01 00:00:00 — måste jag vara mycket tydlig. Min fråga handlar inte om underhåll av vägar. Jag bor själv på landsbygden, och underhållet är jätteeftersatt och mycket viktigt. Jag håller med om att det finns ställen i landet där man måste använda sig av bil. Det kommer att vara så även i fortsättningen oavsett hur mycket vi bygger ut järnvägstrafiken och även kollektivtrafiken. Det kommer att finnas ställen där vägarna måste rustas upp. Jag är fullt medveten om det. Det handlar om stora vägtrafikprojekt, inte sällan i storstadsregioner där kollektivtrafik är ett verkligt alternativ. Det går direkt emot miljö- och klimatmålen, och det finns andra alternativ för att transportera sig. Det är viktigt att hålla isär dessa frågor, det vill säga nybyggnation eller underhåll av vägar där de verkligen behövs. Infrastrukturministern tar också upp biodrivmedel och omställning till el. Det är också mycket viktiga frågor. De kommer inte att räcka om vägtrafiken fortsätter att öka så som . av råvarorna till biodrivmedlen i kommer från utlandet. Mycket av dem produceras inte på ett hållbart sätt utan de drabbar andra befolkningar. Även om vi ökar produktionen av biodrivmedel i är biobränslepotentialen begränsad. Vi kan inte öka hur mycket som helst. Vi ska också komma ihåg att flyget och sjöfarten är intresserade av biodrivmedel, och vi måste fundera över var de biodrivmedel vi kan få fram används bäst. Var är de viktigast? Hur får vi en bättre transporteffektivitet? tillsammans med fem andra myndigheter tog fram en rapport om hur vi ska nå klimatmålen och hur vi ska använda energi. Där var elektrifiering och biodrivmedel två delar, men den tredje delen var transporteffektivitet. Detta syns inte alls i inriktningsrapporten från till nationell plan. Jag hoppas verkligen att vi når målen till 2030 och sedan blir helt fossilfria till 2045. Jag önskar att det är så. Det kan vi, men då måste vi steppa upp. Det är kvar. Vi kan inte vänta med att sätta igång, utan det krävs ganska ingripande och stora åtgärder för att vi ska lyckas. Jag förstår också att det finns olika behov och mål att väga mot varandra, men klimatförändringen är helt livsavgörande. Människor lider och dör i klimatrelaterade katastrofer. Det är bränder, stormar, orkaner, översvämningar och så vidare. Det blir även mindre mängd jordbruksproduktion och så vidare. Transporteffektiviteten måste bli bättre, och vi måste ha som mål att inte öka vägtrafiken – även om den fortfarande kommer att behövas. Jag ställer fortfarande frågan: Är infrastrukturministern villig att ge i uppdrag att se över beslutade projekt med klimat- och miljömålen för ögonen? 41 (V): Infrastrukturministern frågade vilka vägar vi inte vill bygga till förmån för hållbara transportslag. Det lät inte som att infrastrukturministern hade riktigt lyssnat på mitt tidigare anförande. Jag talade om Tvärförbindelse här i – ett storskaligt motorvägsprojekt. Förbifart , ett annat motorvägsprojekt, är tyvärr igång. Det har visat sig bli det stora hål som bara slukar miljarder, som vi varnade för, och det kommer att öka trafiken i . Det finns diskussioner om Östlig förbindelse öster om – också ett storstadsprojekt som kommer att leda till ökad trafik och kosta mycket pengar. E22 är också ett annat motorvägsprojekt. Det finns mycket som vi lägger på stora städer som leder till ökad bilism, där vi i stället borde lägga pengarna på underhåll och till järnvägen. Ministern nämnde biobränsle, och det tog upp. Jag kan bara konstatera att man i talar om en ökad användning av biobränsle till 2030. Det håller inte med en så storskalig produktion av biobränsle. Varifrån ska råvaran tas? Ministern får gärna svara. Vi behöver bygga ett transporteffektivt samhälle. Det är önskvärt att minska vägtrafiken, och jag tycker att det är lite beklämmande att ministern inte kan säga det i talarstol. Vi behöver bygga hållbara, rättvisa, transporteffektiva städer, satsa mer pengar på gång- och cykelbanor, bygga fler grönområden, ta utrymme från bilar och ge utrymme åt smartare transportslag, bildelningspooler och annat. under pandemin har vi goda möjligheter att göra just det, då folk rör sig mindre och vi kan bygga mer hållbara städer. Vi i avsätter pengar för detta. Vad gör regeringen? 42 Infrastrukturminister (S): Tack, både och ! Jag delar naturligtvis många av era ståndpunkter eftersom vi är precis där. Vi genomför den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi tar igen år av underinvesteringar i järnvägen men också år av försyndelser när det gäller vägunderhåll. Vi ställer om transportsektorn med omfattande elektrifiering. Vi har tillsatt en . Jag har själv tydligt uttalat att vi får sluta bygga infrastruktur planerad utifrån män och bilar, ett uttalande som väckte en del uppmärksamhet men som faktiskt är sant eftersom det sällan har varit socioekonomi, jämställdhet eller andra parametrar som varit avgörande. Den tiden är förbi. Vi har ställt om transportplaneringen till att innefatta också klimatomställning, regional sammanhållning och inte minst bostadsbyggande. Men jag vill också ha respekt för det underlag som tagit fram och den process vi har. Vi får ett inriktningsunderlag som går på remiss, och vi har hearingar. Jag vill lyssna in vad civilsamhället, näringslivet och regionerna säger – inte minst , som säkert kommer att ha synpunkter, tankar, idéer och önskemål om de vägprojekt som nu nämner. Regeringens utgångspunkt är given: Vi ska ställa om. ska bli världens första fossilfria välfärdsland, och en viktig del i det handlar om att ställa om Transportsverige. Också jag är i allra högsta grad oroad över ökade vägtransporter. Hela utgångspunkten för godstransportstrategin och det arbete vi gör är att flytta över mer gods från väg till järnväg och till sjöfart. Men man ska inte drömma sig fram till att det ska ske väldigt snabbt. Därför är det otroligt viktigt att vägtransporterna ställs om så att också de blir hållbara genom biodrivmedel och genom elektrifiering. Elektrifiering är laddinfrastruktur, elvägar och för att förnya fordonsparken – både bussar och lastbilar, arbetsmaskiner och för den delen privatbilar. är det land i EU som har störst andel elbilar och laddhybrider i nybilsförsäljningen, så det går fort. Naturligtvis handlar det också om biobränsle. Jag kan dela oron för den utmaning det innebär att säkerställa att biodrivmedlen räcker till. Det är en klassisk diskussion vi haft i , för det är klart att utgångspunkten inte kan vara att vi ensidigt ska importera bioråvaror. Sockerrörsetanol från är väl det främsta exemplet. Därför är det en tuff prioritering framöver, och just därför en viktig utgångspunkt för mig, att vi påskyndar elektrifieringen av vägtransporterna. En stor del av de biodrivmedel vi kan producera i framöver tror jag nämligen kommer att behöva förbehållas flyget. Flyget behöver göra sin omställning, och där tror jag att resan till elektrifiering kommer att ta lite . Även om jag är teknikoptimist och gläds åt att vi nu har elflyg på gång ska vi vara medvetna om att det kommer att ta tid att få helt och hållet elektrifierat flyg. Jag vill verkligen ge rätt i att det krävs väldigt stora insatser framöver för att nå inte bara målen 2030 och utan också målen 2045. Jag vill passa på att säga det, handlar mycket om styrmedel och förändring av beteenden. Men de investeringar vi har att göra framöver måste också riktas in mot målet att nå netto noll 2045. Det är ett av skälen till att vi behöver förstärka kapaciteten i järnvägen och se till att bygga ännu mer järnväg framöver, för det är klimatsmart så det förslår. 43 (V): Jag håller helt med om detta att vi har byggt utifrån män och mäns bilar. Det är ju faktiskt sant. Vi har byggt vår infrastruktur kring bilen och haft bilen som norm. Men det betyder att det går att bygga på annat sätt, utifrån andra normer och andra målsättningar. Det måste vi också göra. Men det blir problematiskt när så många stora vägprojekt – nu pratar jag nya vägar – som ökar vägtrafiken fortfarande ligger kvar i planen. I förra planen är två tredjedelar av projekten sådana som har följt med från tidigare planer. Jag tycker att det behövs ett omtag, där man tittar på gamla projekt och tar med de klimat- och miljömål som inte fanns när man beslutade om dem. Det är också problematiskt att exempelvis inte verkar se infrastrukturen som något som är viktigt i klimatomställningen, att döma av inriktningsplanen och hur pratar. Det handlar om att regeringen behöver bli mycket tydligare i sina direktiv så att verkligen ser sin roll i omställningen och ser att också infrastrukturen måste ställas om och göras om eftersom det är den som påverkar hur mycket trafik det är i olika trafikslag. Det är bra att vi är överens om hur viktigt det här är, för klimatförändringen är här nu och det är bråttom. 44 Infrastrukturminister (S): Tack, , för en viktig diskussion! När det gäller grundfrågan om att lyfta ut ska vi komma ihåg att det inte görs så ofta. De gånger man lyfter ut objekt ur en nationell plan skapar det stora konvulsioner eftersom hela tanken är att det är en långsiktig planering så att det finns förutsägbarhet, inte minst för kommuner och regioner. Det mest kända exemplet på utlyfta projekt är att den nytillträdda borgerliga regeringen valde att lyfta ut Norrbotniabanan. Jag har sagt det nu: Tänk om man inte hade gjort det! Då hade den varit byggd , ungefär. Då hade vi haft Norrbotniabanan längs . Hur viktigt hade det inte varit för Northvolts etablering och för deras möjlighet att rekrytera personer till ? Hur viktigt hade det inte varit för möjligheten att ha klimatsmarta person- och godstransporter längs hela i stället för bilar och lastbilar? Det är klart att det hade varit en väsentligt bättre investering. Min utgångspunkt är att man ska vara väldigt försiktig med att förändra förutsättningar när det finns en vikt i att man har förutsägbarhet. Varje nationell plan är å andra sidan en ny nationell plan. Men jag tror att man ska vara väldigt försiktig, inte minst utifrån behovet av förutsägbarhet i transportplaneringen. Jag delar inte uppfattningen att inte ser klimatutmaningen. Jag tycker tvärtom att gör ett gediget arbete i att beskriva de utmaningar som klimatomställningen innebär för hela infrastrukturen. Där har man förstärkt sin kompetens, och man arbetar på ett väldigt bra sätt med att beskriva detta. Det är också så att i sina processer, i upphandlingen av genomförandet av infrastrukturbyggandet, nu ställer helt andra klimatkrav än man gjorde . Det är också viktigt eftersom själva byggandet av infrastruktur, hur mycket vi än vill se det, i sig leder till ganska tunga klimatutsläpp. Min utgångspunkt är att vi ska klara klimatmålen. Vi ska ställa om Transportsverige, och vi ska göra det i hela med hela support – inte bara storstädernas. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellationerna 2020/21:94 och 121 om framtiden för flygplatser i 45 Infrastrukturminister (S): har ställt flera frågor till mig om och kommunikationerna till och från . har ställt flera frågor till mig om och framtiden för inrikesflyget. Jag väljer att svara på dessa frågor tillsammans. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt. Flygtrafiken har minskat kraftigt. Redan före pandemin såg vi ett minskat flygande. Vi befinner oss fortfarande i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra. Både minskat flygande och covid‑19 påverkar flygmarknaden, både på kort och på lång sikt. pågår en översyn av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga regionala flygplatser och flyglinjer med allmän trafikplikt. Effekterna av den pågående pandemin och det minskade flygandet kommer att analyseras i det fortsatta arbetet. Under rådande marknadsförutsättningar har , utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv, gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Bolaget har presenterat sina slutsatser. Enligt Swedavias bedömning är det under rådande marknadsförutsättningar inte affärsmässigt motiverat att driva vidare. Konsekvenserna av Swedavias bedömning analyseras i . Vad gäller kommunikationerna till och från är det naturligtvis eftersträvansvärt att fler människor använder kollektiva färdmedel. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och avser att lägga fram en infrastrukturproposition för . 46 (M): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Fast det är svårt att vara nöjd med något som är så vagt och faktiskt egentligen inte svarade på någon av de frågor jag ställt. Jag måste erkänna att jag på allvar är orolig för flygets framtid i . Det är sorgligt att se hur regeringen behandlar flyget, och det handlar inte bara om det som sker under den pandemi vi nu befinner oss i. Man införde ensidigt en flygskatt i i stället för att se hur man kan jobba internationellt för att diskutera till exempel koldioxidskatt. Vi hade redan före pandemin förlorat tio direktlinjer från ut i världen. och har meddelat att de kommer att överge efter krisen. Sedan har vi frågan om och deras rapport, som regeringen valde att inte göra offentlig. Detta skickar signaler till flyget: Vad är flygets framtid i ? Hur ser regeringen på flyget? Grunden till detta sorgliga agerande är , och jag förstår att det är svårt att regera tillsammans med dem om man ska komma överens i en sådan fråga som flyget. var tydlig i en debatt : Vi ska inte flyga även om flyget ställer om, och det är bra om flygplatser läggs ned. Flyget står för av världens utsläpp och tar i förhållande till detta orimligt stort utrymme i klimatdebatten. Flyget ställer om, och det behövs bra infrastruktur och , med flygplatser som säkerställer att det går att bo och driva företag i hela . Mitt i den kris vi nu befinner oss i, där flyget är en av de branscher som har drabbats allra hårdast, ger regeringen i uppdrag att titta på om det är möjligt att stänga ned . Efter att ha diskuterat med inte minst Svenska regionala flygplatser har jag förstått att detta för dem kändes som spiken i kistan. Flygplatserna kämpar för sin överlevnad, och en förtida nedläggning av skulle helt enkelt kunna innebära att de inte har en chans att överleva. Detta skapar en oerhört stor osäkerhet hos flygbolagen som trafikerar och som vi vet går på knäna . Jag hade ett möte med Bra för inte så länge sedan. De har skjutit upp sin återstart och är osäkra på hur de ska hantera frågan om man lägger ned . Rapporten skapar en oerhört stor osäkerhet kring inrikesflyget och möjligheterna att ta sig med flyg till och från , något som är helt avgörande för om det ska vara möjligt att driva företag i många delar av . Ännu mer osäkerhet skapar det faktum att denna rapport är hemlig. Det finns alltså inga som helst möjligheter till kritisk granskning och diskussion. Frågetecknen framåt är väldigt många. Vad var regeringens avsikt när man beställde rapporten? Ville man flygets väl hade uppdraget till Swedavia, om ett sådant nödvändigtvis måste ges mitt under brinnande pandemi, kunnat se mycket annorlunda ut. Dessutom hade man kunnat vara tydlig med att inrikesflyget till och från inte får äventyras. I sammanfattningen av Swedavias rapport står det i alla fall väldigt tydligt att behöver utvecklas och byggas ut och att nya terminaler och ny rullbana behövs – annars kommer man att slå i taket relativt snabbt. Alla mina tre frågor återstår efter infrastrukturministerns svar. Vilka är regeringens planer för flygplatserna runt ? Och hur tänker man kring inrikesflyget i ? 47 (M): Tack, statsrådet , för svaret! Det ger dock fler frågor än svar. Spridningen av coronaviruset har påverkat flygresandet dramatiskt, svarar statsrådet. Ja, så är det absolut. Men det går inte att planera ett samhälle för pandemi långsiktigt. Vi måste planera för någon form av normalkonjunktur, anser jag. När detta elände är över kan det bli en extrem uppgång i , med vår enorma exportindustri. Det kan bli något liknande det som skedde efter , när växte fortast i . Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa inrikesflyget, om regeringen avser att avveckla , vilket allt tyder på? Koncessionen löper till 2038, men fler och fler signaler kommer om att man vill avveckla tidigare. Om så är fallet bör regeringen ge i uppdrag att starta projekteringen av den fjärde banan. Eller ska regeringspartnern , , ha vetorätt gällande den långsiktiga utvecklingen för och flyget? Flyget är viktigt för och för hela . Vi är ett avlångt land. Många bor i och behöver komma ned hit, och även i behöver man komma upp till huvudstaden. Vad vill regeringen egentligen med ? Det är viktigt att få svar på detta. Regeringen har begravt utredning och hemligstämplat den. Min fråga är: Varför har regeringen gjort detta? Utredningen pekar ut betydelse för hela landet och vill att det satsas på som ledande flygplats. Infrastrukturen vid flygplatsen är underdimensionerad. borde få i uppdrag att stärka kapaciteten runt flygplatsen. Fjärde start- och landningsbanan måste byggas för att klara framtida trafik. Det tar innan den kan stå klar från det att projekteringen startar, fru talman, med vår gällande lagstiftning. SAS har enligt sin koncession av start- och landningstillstånden på . Övriga flygbolag från hela världen har . Detta gör att det är väldigt låst. Vi behöver få in fler flygbolag, som även gör långflygningar. Eller vill regeringen inte satsa på långsiktigt? Tycker regeringen inte att behöver ha några flygplatser, herr statsråd? Det behöver byggas fler spår mellan och och skapas ett funktionellt resecentrum i . Det behövs förbättrad kapacitet på i , med fler körfält och utbyggda trafikplatser. bör förlängas till . Jag var själv med och drev detta när jag var råd i . Det är en väldigt bra lösning. Med 1,2 eller utbyggda spår får man redundans med till . Vidare behövs en förstärkt koppling mellan och samt kringliggande flygplatsstad. 48 Infrastrukturminister (S): Tack, och , för engagemanget! Först vill jag ta upp några ordningsfrågor. När det gäller uppdraget till Swedavia ligger ansvaret under statsrådet , så det är som hanterar det. Det är bara för formens skull som man är noga. är varmt välkommen att rikta sina frågor dit. Med all respekt, detta med är inget hemligstämplat. Jag ledde arbetet. Det var en process inom där vi tog fram ett gediget underlag som råd för den fortsatta processen för att utveckla flygets infrastruktur i . På samma sätt har vi inom också ett arbete för att titta på de regionala flygplatserna. Jag tror också att alla inser att när pandemin sedan kom förändrades förutsättningarna för flyget. sa att hon var oroad över flygets framtid. Det är nog väldigt många. Pandemin och den utveckling vi ser är ju ett dråpslag mot flyget. kom det rapporter som sa att allt reguljärt flyg mellan länder hade upphört. Detta handlar ju inte om politisk vilja, utan det är en pandemi där utgångspunkten är att begränsa smittspridningen och se till att människor inte dör i en allvarlig sjukdom. På det sättet har vi fått göra dramatiska insatser i hela världen för att skydda människoliv. Konsekvenserna av detta har märkts inte minst hos flyget men också hos andra persontransporter. Bara här i har vi gjort omfattande insatser för att stödja flyget för att upprätthålla samhällsviktiga transporter. Vi har infört allmän trafikplikt för att säkerställa att vi har flygförbindelser mellan och fastlandet eller i och för att kunna göra viktiga sjukvårdstransporter. Detta har gjorts i ett läge då marknaden inte klarade av detta. Då får vi med gemensamma skattemedel gå in och upphandla och säkerställa samhällsviktiga transporter. Vi har gett omfattande stöd till de regionala flygplatserna, till de statliga flygplatserna, till Swedavia och till . Vi har inrättat flygkreditgarantier, som inte minst SAS har kunnat använda. Nog görs det väldigt mycket insatser, för flyget behövs. Men flyget behöver ställa om. Det är den enkla sammanfattningen. är ett exportberoende industriland, och det är klart att flyget också ur den synpunkten är viktigt, men ingen ska tveka på flygets behov av att ställa om. Hur ska vi annars tolka den diskussion och den rörelse som fanns före pandemin och som handlade om flygskam? Där var det väldigt många som valde andra transportmedel i stället. Flyget självt och dess företrädare har gjort resan och tagit fram ett ambitiöst program ihop med Fossilfritt , där flygets aktörer visar hur man ska ställa om. Det handlar om smarta landningsvägar, miljödifferentierade start- och landningsavgifter, biobränsleintroduktion och elflyg. Jag tror att den utveckling vi nu ser är helt avgörande, där flyget självt tar klimatfrågan på allvar. Från svensk sida har vi tagit ledartröjan i de här frågorna och även internationellt vid generalförsamlingen i krävt att vi ska ha möjlighet att beskatta fossilt flygbränsle. har en resa kvar att göra. Man inledde pandemin med att kräva sänkt flygskatt i ett läge där inga flyg gick. Det kanske inte är det mest verkningsfulla medlet. Och i klimatpolitiken föreslog omfattande besparingar. Jag skulle gärna vilja se ett moderat samlingsparti som är lite mer modernt och börjar ta sig an hur vi med teknikutvecklingen ändå ska kunna klara klimatutmaningen och också upprätthålla en bra tillgänglighet. Vi kommer att ta ställning till frågor om anslutningsförbindelser till bland annat i samband med arbetet med nationell plan, och där ska jag naturligtvis särskilt lyssna på företrädare. 49 (M): Vi är helt överens om att en omställning även är nödvändig för flyget, men då måste det finnas ett flyg kvar att ställa om efter pandemin. Jag har uttryckt en oro för flygets framtid. Pandemin är självklart en viktig anledning till att vi är oroliga för flyget. Tyvärr har vi en regering som gör situationen för svenskt flyg värre. Man gör inte allt man kan. Man är inte tydlig i sina signaler, så att svenskt flyg känner att man har stöd av den här regeringen. sa nej till att upphandla flyg söder om . Som jag sa tidigare uttrycker från att det inte spelar någon roll om flyget ställer om och att det är bra om flygplatser läggs ned. Den typen av signaler från ett regeringsparti leder självklart till att man i en bransch som går på knäna blir väldigt orolig för sin framtid. Vi moderater är tydliga med att hela behöver flyget. Vi behöver flyget för att resa inom landet, och vi behöver flyget för att ta oss ut i världen. Det är helt avgörande för utvecklingen i hela landet att det finns goda kommunikationer. I Agenda sa statsrådet att det inte är vettigt att bygga ut en flygplats mitt i en pandemi. Jag skulle säga att det väl är som man ska passa på, när det flygs mindre och byggnationen inte påverkar mycket av själva flyget. Det finns många olika prognoser för hur flyget återhämtar sig. Men mig veterligen finns det ingen prognos som visar att det inte återhämtar sig. Då måste vi ha en tillräcklig, modern kapacitet för att möta det ökade flygandet. Jag är faktiskt inte orolig för flyget bara på grund av utan också för att vi har en regering som gör en fruktansvärd situation värre. Inrikesflygets aktörer känner stor oro inför en eventuell nedläggning av . Vi moderater hade ett möte med Swedavia. De var tydliga med att fysisk kapacitet och tillgänglig kapacitet är två helt olika saker. Det finns ett system för slottider som är en internationell överenskommelse och som styr fördelningen av flygtider på . Även om det inte flygs på vissa slottider kommer de flygbolag som äger dem inte att släppa dem. Det vill säga att det inte finns något utrymme för inrikesflyget från att starta från . Jag delar alltså Swedavias oro. Jag har försökt gräva mycket i detta med slotsystemet och vad som krävs, och det har jag förstått att Swedavia också gör. Men finns det ingen lösning. innebär en förtida stängning av väldigt dåliga förutsättningar för inrikesflyget att flytta därifrån till . flyghat gör också att och hotas av nedläggning, och även har problem. De har inte fått ta del av något av det stöd som flyget har fått.