prot · H80911 · 2020-09-21 00:00:00 — trasslar in sig lite i överindexeringen. Det är väldigt bra att ni har pausat den, – vi moderater är övertygade om att man behöver se till att den som bor på landet får lägre skatt på drivmedel. Det har vi sagt tidigare, och det kommer vi att återkomma till. Men min poäng är att det som det ser ut , till exempel med bonus–malus och det nya system ni kommer med, ändå blir så att det är vanliga löntagare som får finansiera den stora bonusen till de väldigt få människor som har råd att köpa de här dyra bilarna. Det upplever många på landet som väldigt orättvist. Alla har alltså inte råd att köpa de bilarna. Min poäng är också att det reseavdrag nu planerar för kommer att drabba väldigt många som bor på landet. Jag tror – och jag vet, för jag pratar med många som bor på landet – att man upplever att har lämnat landsbygdens folk som har bil helt åt sitt öde. 40 (C) replik: Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande måste prata med andra än dem jag pratar med, och jag tror faktiskt att jag är på landsbygd snäppet oftare än vad är. Men det kan vi ta ! Är det någon som blandar bort korten är det . Det är alltså inte löntagare som på något sätt finansierar Teslabilar, utan det här handlar om att människor som köper nya bilar som är sämre för miljön får betala en malusavgift. De pengarna går sedan till en bonus till de personer som köper nya bilar som är bättre för miljön. Det är alltså en omfördelning inom det kollektiv av människor som köper sprillans nya bilar, och jag tycker att det är en ganska rimlig omfördelning från det som är dåligt för miljön till det som är bra för miljön. Om man tvärtom redan har en bil – om man köpte en bil eller köper en begagnad bil – är den stora förändringen att vi pausar överindexeringen och att det alltså inte blir dyrare att köra bil på landsbygden. Det får vi inget tack för från , men då får man väl tacka sig själv. Bra jobbat, ! 41 (V) replik: Jag skulle vilja säga så här: Att slänga pengar i sjön verkar vara en paradgren för . Vi minns Nuon och Postnord. Vi har utförsäljningar och privatiseringar till underpris, och har vi . Vi har också kaosprivatiseringen av Arbetsförmedlingen, som har gjort mycket sämre rustat att möta den höga arbetslösheten än vad landet annars skulle ha varit. Det verkar som att huvudpoängen är att skattebetalarna ska finansiera de privata bolagens verksamhet; det är liksom det som är grejen, inte att det skulle vara bra för de arbetslösa eller för landsbygden eller att vi skulle öka sysselsättningen. Sedan har vi de eviga sänkningarna av arbetsgivaravgiften för unga. Hur har vi prövat det nu – en, två, tre, fyra? Är det så för en centerpartist att man måste göra något tre fyra gånger för att det ska sjunka in? Repetition är kunskapens moder, eller vad är det man brukar säga? sa klokt en gång att de borgerliga partierna testade sin åtgärd i två mandatperioder och fick kvitto på att den inte håller måttet. De kommer knappast att vilja återuppliva en så kostsam och ineffektiv politik, sa hon. Det var väldigt klokt sagt, måste jag säga. Statsministern har kallat åtgärden miljardsvindleri och idioti, och jag instämmer till fullo. skrev att det var en väldokumenterat usel reform och väldigt dyr. Jag instämmer i det också. Därför tänkte jag fråga: Hur mycket ska de här ineffektiva och kostsamma reformerna få kosta skattebetalarna innan ni är nöjda, ? 42 (C) replik: Det är imponerande offensivt från en socialist att ställa frågan hur länge man måste testa någonting innan man inser att det är totalt misslyckat. I så gott som alla länder där man har testat socialism fullt ut har det slutat med statskupp, svält, revolutioner, brödköer och annat typiskt dåligt. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Sänkta arbetsgivaravgifter för unga har ingen av dessa effekter, utan tvärtom har det på sin höjd inneburit att det har blivit fler jobb för unga. Det har också inneburit fler jobb för andra, för de pengar från dessa skattesänkningar som inte går till att skapa fler jobb åt unga fungerar ju som en generell stimulans och innebär att också andra får jobb. Detta togs upp så sent som i en studie som publicerades i . Vi tycker alltså att forskningsläget ändå pekar på att detta är en klok åtgärd – framför allt i kombination med andra saker, som utbildningssatsningar, skattesänkningar för ökade investeringar och sådant som jag nämnde. Jag är fullt medveten om att i princip alla åsiktsyttringar på spektrumet gällande synen på ungas arbetsgivaravgifter har var sin forskningsrapport att hänvisa till, så att säga, så om vi ska vara generösa kan vi säga att forskningsläget ännu är lite oklart. Men vi tror ju på detta – som en del av en temporär krispolitik och som en del av en helhet där man också gör andra saker är det här bra och framför allt snabbt genomförbar politik. Det är ju ingen slump att nu har gått fram med detta som ett av de främsta kraven, för det inriktar sig just mot de branscher som har flest anställda. Det är också de branscher som har haft det tuffast . Det här med socialism brukar dock sällan eller aldrig leda till någonting gott, . När ska du ompröva din bild av socialismen? 43 (V) replik: Jag förstår att det är svårt att försvara en sådan här reform när varje jobb kostar lika mycket som fyra jobb. Det var nämligen så det blev förra gången, och inte minskade arbetslösheten bland unga heller – snarare tvärtom. Ungdomsarbetslösheten steg när den här reformen infördes, och förlängdes och förlängdes, under den borgerliga regeringen. Den har alltså varit mycket kostsam. Jag förstår att gärna vill ha reformen; det är liksom 9 miljarder direkt till bolagsägarnas fickor – till Icahandlarna eller hamburgerkedjornas ägare. Det är så det faktiskt ser ut. Detta är en väldigt kostsam, ineffektiv och dyr reform, . Det är bara att lyssna på vad ert samarbetsparti säger. Det är ingen som tror på det här, utan det är ni som har haft någon form av nyliberal lekstuga i statsfinanserna. Sådant har vi inte råd med, utan vi måste använda varenda krona effektivt för att pressa ned arbetslösheten. Vi kan inte bara slänga dem rakt ned i sjön på det här sättet. 44 (C) replik: Vänsterpartister brukar beskriva allting de tycker är dåligt som ”nyliberalism”. Men allt som oftast är ju sådant som vänsterpartister tycker är dåligt faktiskt ganska bra, så när tycker att sänkta arbetsgivaravgifter är nyliberalt känner jag mig lite tryggare med att det nog är ganska klok politik att genomföra. Det vi försöker uppnå genom sänkta skatter – för att öka investeringarna och öka aktiviteten i ekonomin – och även genom satsningar på utbildning är nämligen att rädda dagens ungdomsgeneration undan arbetslöshet. Det är ju en av de viktigaste saker som just nu finns i potten. Vad ska hända med dem som kommer ut på arbetsmarknaden , under eller strax efter coronakrisen? De förtjänar att vi jobbar på alla sätt för att de ska få ett jobb att gå till. Den här budgeten gör det, och det är väldigt bra. 45 (KD) replik: Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande stod här och fikade lite efter tack, så jag får väl börja med att tacka i allmänhet och i synnerhet för en vår då vi har kunnat samarbeta bra kring krispolitik. Detta har varit värdefullt för , så tack för det! Jag tänkte inte plåga med allt i budgeten som jag vet att han ogillar, som ineffektiva byggsubventioner, kraftiga försvagningar av arbetslinjen eller någonting sådant, utan jag tänkte diskutera det som har fört fram som sina flaggskepp i denna budget. Det handlar om den sänkta arbetsgivaravgiften för unga, som har tagits upp här tidigare och som kostar över lite . Den har prövats av Alliansen, och den har dömts ut av en hel del utvärderare. Visserligen har det kommit någon rapport som har varit lite mindre negativ, men då har det inte varit jobbeffekterna som man särskilt har lyft fram utan i stället en kapitalinjektion till företag som har gett vissa positiva effekter. Men det är ju en ganska lång omväg att gå via just nedsatt arbetsgivaravgift för unga för att få till stånd en sådan injektion. En skillnad när Alliansen sänkte arbetsgivaravgiften för unga var att de unga utgjorde av de arbetslösa – det var alltså av de arbetslösa som träffades av reformen. är det som träffas av denna reform; de övriga av de arbetslösa får inte ens teoretiskt del av den här reformen. Jag undrar om detta förändrar syn på reformen. Borde man inte gå fram med kraftigare sänkningar? Jag vill ju inte ha socialism, utan jag vill ha kraftigare stimulanser för att företag ska anställa i den här krisen. Det handlar också om att detta kommer på plats först . Finansministern sa att det är av beredningsskäl, men det håller ju inte. Det är klart att det är möjligt att genomföra detta med retroaktivitet; det gjorde ju januaripartierna själva . Då beslutade om arbetsgivaravgiftssänkningar som började gälla från . Detta är de två saker som jag gärna skulle vilja få svar på – varför först , och i vilken omfattning? 46 (C) replik: Hade det varit möjligt att få detta på plats lite tidigare hade det ju inte varit dåligt, men jag bedömer att det ändå är tillräckligt nära för att det ska vara substantiellt och kraftfullt. Det kickar ju in före nästa sommarsäsong, då väldigt många unga kommer ut och tar sina första steg på arbetsmarknaden. De tidigare rapporterna om och utvärderingarna av de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga hämmas av att de genomfördes under brinnande finanskris. Det var ju väldigt svårt att få ett vettigt underlag att undersöka och att få rimliga och rättvisande resultat. När vi nu har fått en lite fylligare bild av forskningsläget tycker jag att det finns betydligt mer att gå på. Det som säger är rätt – de mer positiva utvärderingarna pekar på en bredare palett av positiva effekter av detta. Jag tycker inte på något sätt att det är dåligt, utan jag ser tvärtom ett egenvärde i att detta både är bra för dem som anställer unga och fungerar som en generell stimulans för näringslivet. Det talar inte till reformens nackdel – snarare tvärtom. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Jag köper inte heller beskrivningen att detta skulle vara särskilt krångligt. Tvärtom är det ett ganska rakt och enkelt sätt att stimulera företagen. Det gäller alla företag som har anställda, inte bara dem som gör vinst, som på bolagsskattesidan. Detta är en bra, rak och rimlig stimulans. Det är ju heller inte det enda som görs. Som jag nämnde är detta en del av en helhet med skattesänkningar för investeringar, olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och en storsatsning på utbildning. Helheten blir väldigt bra, med ett tungt skattesänkningsben men också andra typer av insatser för att rädda dagens ungdomsgeneration från onödig arbetslöshet. 47 (KD) replik: Jag tycker nog, även med svar, att detta inte riktigt håller utifrån de kriterier som själv tog upp här tidigare. Det ska vara snabbt genomförbara åtgärder. Detta är snabbt genomförbart, men januaripartierna väljer ändå att genomföra det först . Krisen är ju här och ! Persistenseffekten av arbetslöshet uppstår ju på tre . Det duger ju inte att vänta till . Om man nu tror att det har en stor effekt på arbetslösheten gör man det med retroaktivitet, så att det gäller från och med . Det andra handlar om att det visserligen är en substantiell skattesänkning som sker men att den inte är effektiv. Det måste finnas bättre sätt, tror jag, att använda skatteinstrumentet än på någonting som faktiskt inte riktigt har fungerat. Jag skulle vilja fråga : Ser inte en risk att ”you give skattesänkningar a bad name” med denna reform? 48 (C) replik: Kul att andra också kan vara roliga, så att jag inte behöver dra det lasset helt och hållet själv! När det finns två kritikpunkter och den ena punkten kan sammanfattas som ”gör inte det här” medan den andra punkten är att vi borde göra det mycket snabbare är det svårt att riktigt veta vilket ben man ska stå på. Det verkar också som att har lite svårt att avgöra vilket av kritikspåren han ska välja. När jag ser till helheten i denna budget och alla de saker som görs – skattesänkningar för investeringar, sänkta arbetsgivaravgifter, skattesänkningar för alla våra hushåll och dessutom alla insatser som görs i termer av tidigarelagda investeringar och annat på utgiftssidan – ser jag att det blir en bra och robust återhämtningsbudget. Finns det detaljer som hade kunnat göras annorlunda? Absolut, men på det stora hela är det här någonting som kommer att gynna och som kommer att vara en bra fortsättning på ett mycket speciellt krishanteringsår. Är det bra för är jag för det. 49 (V): Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Jag skulle vilja börja med att tacka teckentolkarna för deras viktiga arbete i debatten. Sedan vill jag säga att jag blev så himla glad över beskedet om att besöksförbudet inom äldreomsorgen skulle upphävas. Jag ringde direkt till mamma. Hon gick direkt ned till sin , och de började omgående att planera för vad som skulle komma. Glädjen i detta är stor. Pandemin har väl visat oss alla vad som är viktigt här i livet – att våra nära och kära får vara friska och må bra och att vi får vara med dem. Men pandemin har också visat hur skört samhället är och hur skört det har blivit när det gemensamma har krympts i nyliberal anda, när undersköterskorna får bära äldreomsorgen på sina axlar, när sjuka har utförsäkrats och tvingats till och när sänkta skatter, utförsäljningar och privatiseringar har prioriterats före äldres behov och våra gemensamma behov. I har äldre kunnat ha så många som 25 olika personer , eftersom den underfinansierade äldreomsorgen är bemannad med visstidsanställda, timvikarier och deltider – anställda som springer in och ut på en evig minutjakt och som under krisen dessutom visat sig öka smittrisken för de gamla. Detta är en äldreomsorg där de anställda inte förrän , vilket i sig säger väldigt mycket, fick rätt till arbetskläder, och då på initiativ av . Visst finns det ett tillskott i budgeten , men det kommer tyvärr inte att leda till någon större skillnad. Minutjakten kommer att fortsätta – mikrolåda in och ut och hej är den vardag som rullar vidare. Tänk er i stället en äldreomsorg där det finns tid att ta till vara de gamlas förmågor, där de får delta i aktiviteter de själva efterfrågar och där de får komma ut eller bara sitta ned i lugn och ro och ta en kopp kaffe när undersköterskan kommer från . Visst är satsningen på att utbilda fler undersköterskor bra och nödvändig, men det behövs också bättre löner och arbetsvillkor och att vi får bort visstider och delade turer. Inget av det finns i denna budget. ”Världens bästa äldreomsorg” har statsministern skanderat, men risken är att det blir ett tomt luftslott. Skattesänkningarna verkar återigen ha vunnit över välfärden och äldreomsorgen. När den här krisen kom hade vi alldeles för få vårdanställda, för få vårdplatser och respiratorer och inga beredskapslager alls. Vårdanställda på akutsjukhusen har jobbat under stor press och under ständiga så kallade effektiviseringar, det vill säga nedskärningar. har de dessutom fått göra egna visir av overheadpapper. Vi är många som har lyft och applåderat de vårdanställdas heroiska insatser och deras krav på högre lön och bättre arbetsvillkor. Det är ju helt rimliga och välförtjänta krav. Det vi har gemensamt ska ju vara det finaste vi har. Det ska synas att det är det vi värdesätter och uppskattar. Men i budgeten fick inte vårdpersonalen det genomslag den förtjänar, inte heller förskolepersonalen som har tagit hand om barnen när föräldrarna har räddat liv på covidsjuka. Vården fick ett tillfälligt statsbidrag – som om vårdplatsbristen, de undermåliga arbetsvillkoren och bristen på arbetskamrater var tillfälliga. Det verkar bli applåderna som får bli tacket, för nedskärningarna kommer tyvärr att fortsätta – det kan vi läsa ut av budgetpropositionen – och skattesänkningarna permanentas. Och vet ni vad? Det hänger faktiskt ihop. Skattesänkningar urholkar välfärdens långsiktiga finansiering. Och inte en krona till fick den ekonomiska eliten i samhället betala till välfärden, för deras väl och ve kommer ju alltid först. Men de anställda i välfärden kommer att få fortsätta stressa och jaga för att hinna, till priset av slutkörda kroppar. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Men direktören som fick en skattesänkning med 2 ½ miljon kommer att kunna luta sig tillbaka i fåtöljen, medan det skattesubventionerade hembiträdet kör med dammsugaren och försiktigt ber honom lyfta på fötterna så att hon kommer åt. Han sitter där och njuter av att han nu också ska få bidrag till att ha någon som tvättar åt honom eller drar runt hans möbler i den gigantiska våningen när han vill möblera om. Ett bidragstak hade varit något för välbeställda direktörer och den ekonomiska eliten. Men det verkar numera vara lika orimligt för socialdemokrater som för moderater. Kaosprivatiseringarna av Arbetsförmedlingen är ännu ett exempel på de nyliberala idéer som fått styra och som fått stora konsekvenser för de arbetslösa. Orter på landsbygden, hårt drabbade av arbetslösheten, står nu utan lokalt kontor. Och de anställda på förmedlingen, som är alltför få för den arbetsbörda de har, ska förutom sina ordinarie arbetsuppgifter lära upp nya privata företag som de tvingats anlita, för oavsett om de här företagen är bättre på insatserna eller inte ska det privatiseras. Det är liksom det som är själva syftet. Bolagen ska försörjas av skattebetalarna. Priset betalas ju främst av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, det vill säga människor med kort utbildning och människor med funktionsnedsättning. Men är väldigt nöjt, och Liberalerna låter de funktionsnedsatta betala priset. ska tydligen vara ett skatteparadis för de rika. är unikt, för det finns inget annat modernt land som inte har arvs-, gåvo- eller förmögenhetsskatt. Vi har dessutom låg bolagsskatt och orimligt låga skatter för Icahandlare, jurister och riskkapitalister, som betalar en betydligt mindre andel av sin inkomst i skatt än vad undersköterskan och affärsbiträdet gör. Inget annat land än har heller en fastighetsskatt som inte gör skillnad på en jättelik 20-rumsvilla på och en liten träkåk i . Det är lika vansinnigt som det låter och ökar ojämlikheten i vårt land. har numera, tyvärr, det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s 15 kärnländer. Medan har blivit ett skatteparadis för rika växer 100 000 barn upp i fattigdom, i familjer där en ny vinterjacka är en lyx och där ett eget rum är en ouppnåelig dröm. Vi har dessutom bostadsbrist och stor trångboddhet bland många barnfamiljer. Då ger regeringen och dess nya borgerliga samarbetspartner arbetsföra människor med höga inkomster skatterabatt, för att dessa proppmätta inte orkar städa sina egna hem och för den politiska ambitionen att alltid sätta de bäst ställda i första rummet. Men vi borde ju ha lärt oss för länge sedan att smulorna från de rikas smörgåsbord inte är gott nog åt det svenska folket. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Klimatförändringarna utgör ett hot mot oss alla, mest mot de allra fattigaste länderna och människorna som lever där. Vi i den rika världen har levt våra liv på ett sätt som har gjort att vi har satt hela planeten i en djup hotande kris. Därför demonstrerar unga, med rätta, runt om i hela världen. Trots alla varningssignaler verkar det finnas partier som inte tar miljö‑ och klimathotet på allvar. Här finns det de som slåss för att vi ska fortsätta som förr – inget mindre bilåkande, Preem ska självklart få tillstånd att släppa ut mer, skattesubventioner till det fossila ska det vara och vi ska ha ett litet kärnkraftverk i varje liten by. I den här budgeten finns det många välkomna gröna reformer: borttagna fossilsubventioner, stöd till biogas och våtmarker, gröna kreditgarantier och ökat järnvägsunderhåll. Men tänk vad en stor, omfattande och grön investeringsplan hade kunnat göra för hållbarhet, klimat och jobb. Stora bostadsinvesteringar i energieffektiva hyresrätter, i äldreboenden och i skolor, upprustningsprogram för miljonprogrammen, utbyggnad av solceller och vindkraft på offentliga byggnader, ny elkabel till , färdigbyggande av Norrbotniabanan, upprustning av , stora satsningar på kollektivtrafik, sjöfart med mera hade gjort verklig skillnad, för när en större andel av ekonomin går till gemensamma investeringar i stället för till de rikas lyxkonsumtion minskar utsläppen, och stödet för omställningen ökar. Vi i vill att återigen ska bli världens mest jämlika land, för vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större och den ekonomiska tillväxten högre. Där påverkas även skolresultat och kreativitet positivt, och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Så vad väntar vi på? 50 (KD): Vi kommer från en vår och sommar som har satt mänskligheten på stora prov. Både och världen har utsatts för någonting som vi inte har sett tidigare. Det har varit en tuff tid som vi behövt gå igenom, särskilt för de personer som har drabbats av ohälsa, som har förlorat någon anhörig i pandemin eller som har kämpat för sina livsverk, för sina anställda, för sina arbetsplatser och för sina verksamheter för att få tillvaron att fungera så bra som över huvud taget är möjligt. Regeringen har gjort en del goda insatser . Jag är glad för att vi har kunnat samarbeta i riksdag om att få på plats krisstöd som har räddat jobb och arbetsplatser som människor älskat och som har varit väldigt viktiga för dem. ljusnar det på sina håll, men läget i och världen är fortfarande mycket svårt och vanskligt. Även om det har förbättrats finns det stora risker i dagens situation. Den kanske största är att arbetslösheten biter sig fast på historiskt höga nivåer, och det vet vi för med sig mycket stora problem i form av ohälsa och utanförskap. Det kan spä på andra sociala problem när arbetslösheten sprider sig, och det kan bidra till ensamhet och isolering för ytterligare personer i vårt land. Detta ska läggas till de problem som var mycket tydliga när vi gick in i den här krisen. Vi har vårdköer till vilka vi nu lägger en vårdskuld och en äldreomsorg som inte hade rätt förutsättningar att bedriva verksamhet, vilket drabbade både dem som jobbade i äldreomsorgen och inte minst också dem som fick omsorg av äldreomsorgen. Vi har en brottslighet som har eskalerat . Inte minst rån mot barn och dödligt våld har ökat mycket kraftigt. Vi har ett civilsamhälle som har sträckt ut en hand i den här krisen men som självt har drabbats mycket hårt av ekonomiska problem. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Vi ser nu en hög arbetslöshet, ett bnp-fall som ska återtas, låga investeringar och låg produktivitet. måste vi ta genom den ekonomiska krisen med investeringar – både offentliga och privata – och med jobbreformer, så att arbetslösheten inte tillåts bita sig fast. Som jag sa inledningsvis gjorde regeringen en del bra saker : borttaget sjuklöneansvar, ökade kreditmöjligheter, ett omsättningsstöd – visserligen fick man släpas till den positionen – som räddade många företag och ett permitteringsstöd som var väldigt värdefullt för många anställda. Jag har dock i den här kammaren tagit upp vad jag tycker är stötande, nämligen att man som man lade fram lagstiftningen om ett permitteringsstöd också införde en regel som tvingar företag att säga upp tillfälligt anställd personal för att kunna få stöd för sin fast anställda personal. 83 500 företag har fått frågan när de sökt om statligt stöd i krisen: Har ni sagt upp tillräckligt många? Har ni inte gjort det blir det nej på er ansökan. Det här går rakt emot internationell kriserfarenhet och rakt emot de utredningar som gjordes när permitteringsstödet lades fast i svensk lagstiftning. Jag tycker att detta är förbluffande och någonting som faktiskt har försvårat och försvagat ställningen för dem som hade den svagaste förankringen på arbetsmarknaden.