prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Jag vill också passa på att önska talmanspresidiet, alla ledamöter och kanslipersonalen en god och frisk jul och ett gott nytt år. 28 (SD) replik: Dagens arbetsmarknadspolitiska program och subventionerade anställningar brister i resultat i form av reguljära anställningar. Enligt statistiken gick till ett reguljärt arbete efter att ha deltagit i extratjänster. Av de arbetslösa som haft introduktionsjobb gick till ett reguljärt arbete. Av dem som erhållit instegsjobb gick till ett reguljärt arbete. Listan kan göras lång. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Överlag går det att konstatera att regeringens insatser är väldigt dyra och ineffektiva och har så varit . Min fråga till är: Har regeringen för avsikt att fortsätta bedriva en arbetsmarknadspolitik som kostar miljarder år ut och år in men som enbart i undantagsfall leder till reguljära anställningar? 29 (S) replik: Ja, regeringen har för avsikt att fortsätta bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik, det vill säga en politik som ger människor det stöd de behöver för att ta sig in på arbetsmarknaden eller från ett jobb till ett annat. Den forskning som finns visar också att aktiva insatser som innebär att människor får möjlighet att pröva att vara på arbetsmarknaden och att få en utbildning under sin arbetslöshet även leder till att dessa lättare tar sig in på arbetsmarknaden och dessutom får en mer varaktig kontakt med arbetsmarknaden. De insatser som görs måste naturligtvis vara utformade efter de individuella behoven. Det finns säkert betydligt mer att göra i att utforma insatser som tar bättre hänsyn till de lokala behoven på arbetsmarknaden. Det finns gott om väldigt goda exempel. Men överlag visar forskningen att både subventionerade anställningar och arbetsmarknadsutbildning är effektiva åtgärder för att flytta människor närmare arbetsmarknaden. Det betyder inte alltid att man går direkt från en sådan insats till ett reguljärt arbete. Det kan ha att göra med att många personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen – även sådana som var inskrivna före pandemin – har stora problem som gör att de har större svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Det finns dock tydliga bevis för att aktiva åtgärder flyttar människor närmare arbetsmarknaden. Många ska naturligtvis också motiveras att gå vidare till utbildning. Ofta är detta skillnaden mellan att stå utanför arbetsmarknaden och att ha ett jobb. 30 (SD) replik: Men siffrorna ljuger inte här, . De visar på extremt dåliga resultat. Arbetsförmedlingen levererar en väldigt liten del reguljära arbeten. Anser inte att man behöver titta över systemet och hitta andra vägar att gå? Man har ju provat detta i med samma usla resultat till extremt höga kostnader. Har regeringen inga nya verktyg i sin låda? 31 (S) replik: Jag tror att mycket väl vet att man prövar ganska många olika verktyg. Jag nämnde i mitt anförande exempelvis intensivåret för nyanlända. Det finns också gott om utvecklingsprojekt runt om i landet där man har nått väldigt goda resultat, också med människor som har bedömts stå väldigt långt från arbetsmarknaden. Den forskning som finns på arbetet visar också att subventionerade anställningar och arbetsmarknadsutbildning är effektiva åtgärder. Jag noterar att å sin sida skär ned på det här området med 6 ½ miljard. Jag har väldigt svårt att se på vilket sätt det kommer att förflytta en enda person ett enda dugg närmare arbetsmarknaden. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi har olika syn på vad som behövs för att flytta människor så att de kommer närmare arbetsmarknaden, och jag är väldigt glad att det är den socialdemokratiskt ledda regeringens budget som kommer att godkännas av och inte . 32 (M) replik: Innan vi ens hade hört företrädarna för januariöverenskommelsens partier sa jag att de kommer att vilja prata om hälften av den här budgeten, för den andra hälften tror man inte på. Det var definitivt sant när det gäller anförande. Det intressanta är inte det hon sa utan det hon inte sa. Jag har ett antal frågor med anledning av detta. Min första fråga handlar om löfte från om att 2020 skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Vår arbetslöshet är i stället en av EU:s högsta, och den var det redan innan coronapandemin startade. Jag vill gärna höra någon kommentar om det. Det ironiska är att vid samma tillfälle, , kallade sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar för miljardsvindleri. Mot bakgrund av att Socialdemokraterna nu bland annat är med på att föreslå sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar undrar jag om fortfarande anser att det är miljardsvindleri. Min andra fråga handlar om de a-kassehöjningar som och Liberalerna lovade skulle vara tillfälliga. Är det och Socialdemokraternas åsikt att de bara är tillfälliga? Jag misstänker att vi kommer att få ett glidande, generellt och ospecifikt svar. Jag noterar också att inte sa någonting om arbetsrätten. Det vore intressant att höra några kommentarer även om den. 33 (S) replik: Vi har två minuters talartid i repliker, så det är lite svårt att gå till mötes på alla punkter. Jag börjar med arbetslösheten. Ja, vi har haft och har fortsatt att ha stora problem med hög arbetslöshet. Men något som är oerhört positivt är att vi har haft och fortsätter att ha EU:s absolut högsta sysselsättningsgrad. Det innebär att det är fler människor av den totala arbetskraften i som går till jobbet och försörjer sig själva. Vi har en lägre andel fattiga i , och vi har en i grunden robust arbetsmarknad. Jag tycker att det är värt att påpeka. Vi har fått ett inflöde av människor som står långt ifrån arbetsmarknaden, vilket har medfört att vi har fått en ökad arbetslöshet. I högkonjunkturen har också fler ansett det mödan värt att söka jobb, vilket också har bidragit till högre arbetslöshetsnivåer. Den viktiga siffran handlar faktiskt om hur många som är sysselsatta i ekonomin, och där ligger bra till. går vi in i en kris, men det gör också många andra, och därför behöver vi snabbt se till att återstarta ekonomin så att fler kommer i arbete så fort som möjligt. Sänkt arbetsgivaravgift för unga är en tillfällig åtgärd. Vi skulle kanske inte själva ha föreslagit den om vi hade styrt på egen hand, men vi tror ändå att i en väldigt speciell situation som den här är det en mindre skadlig åtgärd än då alliansregeringen genomförde den på bred front. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Höjningen av a-kassan är en tillfällig åtgärd. Vi socialdemokrater skulle gärna se att den var permanent, men det som finns i budgetförslaget är en tillfällig höjning av a-kassan. Hur det blir sedan beror i alla fall delvis på vad svenska folket väljer att lägga sina röster på i valet . Jag skulle vilja ställa en motfråga till . Hur tänker sig och att en sänkt a-kassa ska medverka till en bättre arbetsmarknad? 34 (M) replik: Man kan alltid lita på att ser till att låg- och medelinkomsttagare får mer pengar över i plånboken när skatten är betald. Man kan också alltid lita på att ser till att fler människor har ett jobb att gå till. Här har Socialdemokraterna misslyckats kapitalt, trots extremt goda förutsättningar i och med en lång och utdragen högkonjunktur. Vi ser resultatet. Långtidsarbetslösheten hade bitit sig fast långt innan kom. Vi har den högsta arbetslösheten . Återigen ser vi, apropå fråga, att en mer förmånlig a-kassa slår direkt mot arbetslösheten i och med att fler människor lämnar arbetsmarknaden och blir bidragsberoende. Hur kan man försvara det misslyckande som socialdemokratin står för när det gäller arbetslösheten? Ni har brutit precis vartenda löfte ni någonsin har givit. 35 (S) replik: När det gäller låg- och medelinkomsttagare kan jag konstatera att och gärna stärker människors ekonomi med skattesänkningar, men inte för dem som har det allra tuffast – inte för dem som är sjukskrivna, inte för dem som är arbetslösa och inte för dem som har de allra svåraste privatekonomiska lägena. Där vill alltid och i alla lägen slå hårt och skoningslöst. Jag är övertygad om att någon som har förlorat jobbet i spåren av pandemin inte kommer att få ett enda ytterligare jobberbjudande för att man också får en lägre ersättning under sin arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen är en brygga över till nästa jobb och ska tillförsäkra människor en skälig trygghet. Den vill rycka undan, och jag tycker faktiskt att det är skamligt. 36 (KD) replik: Jag vill kommentera en del av det som har tagit upp här. Hon har anklagat för att vara i stort sett hjärtlösa när det gäller a-kassan. Jag tycker att man verkligen kan fundera på att om a-kassan nu ska vara en omställningsförsäkring ska det vara just en omställningsförsäkring. Det finns flera studier som visar att den höjda nivån kan spä på arbetslösheten och hämma svensk ekonomisk utveckling. Det är i sin tur dåligt för de arbetslösa att ekonomin inte kommer igång. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Sedan får man titta på vad vi har för alternativ. Vi har lagt mer än regeringen på åtgärder för detta. Vi har lagt 771 miljoner extra på nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkes- och introduktionsanställningar och annat. Jag vill särskilt lyfta fram en grupp, som jag också nämnde i mitt tal tidigare. Regeringen riktar 400 miljoner till för personer med funktionsnedsättning. verkar vara det enda svaret för Socialdemokraterna. Vi har lagt 300 miljoner på satsningar på de arbetsintegrerande sociala företagen. Tyvärr har regeringen sett till att de alltmer har försvunnit. De är de som oftast kan ta in människor och ge dem ett sammanhang, en meningsfull vardag och en möjlighet att kanske komma ut på vägen mot ett eget arbete med lön, vilket är precis vad eftersträvar. Vad är det som gör att ni inte vill satsa på de arbetsintegrerande sociala företagen utan bara ser som den enda lösningen ? 37 (S) replik: Det är naturligtvis inte den enda lösningen, men det är en viktig lösning. behöver kunna ta emot personer på många olika typer av jobb och säkerställa att man utvecklar tjänster som efterfrågas och därmed också kan erbjuda meningsfull sysselsättning och arbete för människor som har svårt att få fäste på den ordinarie arbetsmarknaden. Det betyder inte att andra insatser eller andra typer av arbetsgivare är ointressanta eller meningslösa, utan det finns även fortsättningsvis medel till exempelvis lönebidrag och andra typer av insatser där Arbetsförmedlingen har flera verktyg i sin verktygslåda för att ge stöd till personer med funktionsnedsättning. Jag skulle nog ändå vilja hävda att det här är ett område där ingen regering, vare sig nuvarande eller tidigare, har anledning att slå sig för bröstet. Jag är övertygad om att det är ett område där vi kommer att behöva göra mer insatser och hitta fler verktyg framöver. Förmodligen behövs det också i hög grad en förändrad syn. Ungefär en fjärdedel av alla med funktionsnedsättning har upplevt diskriminering. Den vanligaste formen av diskriminering är att man upplever kränkningar och ifrågasättande från den egna arbetsgivaren. Det finns säkert skäl att fundera över hur arbetsmarknaden överlag kan utvecklas på ett bättre sätt för att bereda plats också för människor som har en arbetsförmåga och som kan bidra men som inte får tillfälle att göra det. Det arbetet hoppas jag att vi kan fortsätta ha en god dialog om. Jag tror att det behövs samarbete snarare än motsättningar. 38 (KD) replik: Man måste ju låta ord och handling gå hand i hand. höjde till exempel lönebidraget före regeringen. Sedan har regeringen själv höjt lönebidragsdelen så att fler kan omfattas och så att arbetsgivarna får en bättre ersättning för dem som kanske har en långvarig funktionsnedsättning och har svårt att komma in i arbetslivet. Diskrimineringsfrågan är också viktig. Men när utskottet har haft samtal med Arbetsförmedlingen har deras enda svar varit att det inte går att få ut människor med funktionsnedsättning under pandemin. Det finns jättemånga människor, som inte har en funktionsnedsättning, som får ett arbete . Det säger också Arbetsförmedlingen. Alltså måste det vara möjligt. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag skulle därför vilja få Socialdemokraterna att ta tag i frågan och se till att de här människorna faktiskt inte bara från talarstolen får höra att de är viktiga utan att det också görs konkreta åtgärder för gruppen. Där menar jag att de arbetsintegrerande sociala företagen har en jätteviktig roll. 39 (S) replik: Där har nog jag och helt och hållet samma syn. men också andra typer av anställningsformer och stöd är viktiga. Det behövs en palett av åtgärder. Men det handlar också om att bereda plats på alldeles vanliga arbetsplatser och skapa större förståelse för att människor med funktionsnedsättning också har mycket att tillföra i arbetslivet och inte enbart är ett problem, vilket många arbetsgivare tycker. Jag vidhåller att jag tror att det finns en stor samsyn i de här frågorna. Vi kan säkert komma överens om fler och ännu bättre åtgärder för den här gruppen. Det är en viktig men åsidosatt grupp som behöver ytterligare åtgärder för att komma till sin rätt. 40 (V) replik: sa en del mycket kloka saker om hur den aktiva arbetsmarknadspolitiken och statliga Arbetsförmedlingen ska fungera. Det gör mig glad. är det tyvärr ganska lite i regeringens politik som pekar i den riktningen. Det gör mig ledsen. När det gäller till exempel lokal närvaro, som togs upp, har Arbetsförmedlingen nu slutredovisat sin bedömning av hur kontorsnätet ska se ut. Även efter det agerande som tvingade fram, till och med genom hot om misstroendeförklaring, visar det sig att det i drygt 200 kommuner inte kommer att finnas någon arbetsförmedlare på plats. Det är både en effekt av de medel som Arbetsförmedlingen har fått och av den styrning som sker på grund av den så kallade reformeringen. Man tar bort just arbetsförmedlare och gör om deras tjänster till vad som kan liknas vid telefonister på callcenter. Det är en förberedelse för den privatisering och kommersialisering som den här regeringen har satt sig före att genomföra. Jag vill höra hur ser på den utvecklingen och på det faktum att det går i en annan riktning än det hon själv sa vore det kloka att göra med Arbetsförmedlingen. 41 (S) replik: Jag kan börja med att konstatera att kontorsnedläggningarna var en direkt följd av den M-KD-budget som röstades igenom och som ledde till väldigt dramatiska nedskärningar på Arbetsförmedlingen. Den kom dessutom väldigt sent . Det innebar att man var tvungen att göra hastiga och kanske inte alltid genomtänkta förändringar. Det är på det sättet att Arbetsförmedlingen ansvarar för och har fullrådighet över sin egen organisation. Det är också värt att påminna om att Arbetsförmedlingen aldrig någonsin har haft kontor i varje kommun i och förmodligen aldrig kommer att kunna ha det heller. Dessutom är det kanske inte det mest lämpliga sättet att bedriva den verksamheten. Däremot är det ett faktum att flera kontor har återöppnat, och fler är på gång. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det viktiga för oss är att det finns en aktiv arbetsförmedling i alla delar av landet. Den som är arbetssökande och behöver ett nytt jobb ska alltså, oavsett var i landet man bor, kunna komma i kontakt med Arbetsförmedlingen och få det stöd man behöver. Arbetsgivare som söker kompetens ska också få den hjälp de behöver för att hitta rätt kompetens. Arbetsförmedlingen ska också finnas som den statliga parten i den statliga arbetsmarknadspolitiken, som en representant för staten i olika strategiska avseenden. Det kan gälla projekt och samverkan med kommuner. Det kan vara genom folkbildning och andra aktörer. Och det ska fungera över hela landet. Det betyder däremot inte att det kommer att finnas arbetsförmedlingskontor i landets alla kommuner. Men det behöver ske en förbättring. Därför tillskjuter också regeringen en kvarts miljard för att Arbetsförmedlingen ska öka sin lokala närvaro. 42 (V) replik: Jag och är eniga om att dramatiska och negativa effekter följde av M-KD-budgeten, som röstades igenom med hjälp. Däremot hade regeringen och de nuvarande samarbetspartierna möjlighet att korrigera det men har underlåtit att göra det. Det bör man ta eget ansvar för. Jag är inte ute efter att det nödvändigtvis ska finnas arbetsförmedlingsbyggnader på jättemånga ställen. Men något som inte bara jag utan bland annat kommunerna själva påpekar är att den statliga Arbetsförmedlingens tillbakadragande leder till att kommunerna får ökade kostnader. Just den typen av samverkan som mycket klokt var inne på behövs blir också väsentligt mycket svårare att genomföra. Jag hoppas att man följer upp detta mer noga än vad som har framkommit här. 43 (S) replik: Det tillförs som sagt en kvarts miljard till Arbetsförmedlingen , just för att säkra och öka den lokala närvaron i landet. Regeringen har också varit tydlig med att man inte är nöjd med sakernas tillstånd och att det är något som man kommer att fortsätta följa upp och följa väldigt nära. Det ska också sägas att många människor kommer att komma i kontakt med den statliga arbetsmarknadspolitiken till delar genom att möta fristående aktörer eller genom att delta i till exempel utbildning på den ort där man bor. Men det räcker inte. Arbetsförmedlingen måste också, i kraft av en statlig myndighet, vara representerad i alla delar av landet. Den måste kunna vara en stark och bra part för att säkerställa att människor kommer i arbete, närma sig arbetsmarknaden och samverka med relevanta aktörer. Det kommer vi att fortsätta följa upp. 44 (MP): debatterar vi utgiftsområde 14 som berör arbetsmarknad och arbetsliv. Inledningsvis måste man konstatera att coronapandemin har skakat om arbetsmarknaden rejält. Pandemin har slagit hårt mot hela världen – mot liv och hälsa. Restriktioner som infördes för att hejda smittspridningen har haft allvarliga konsekvenser på ekonomin. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Pandemin har påverkat oss alla på olika sätt. Vad gäller arbetsmarknaden har vi påverkats olika. Vi kan tydligt se att pandemin drabbar en del grupper hårdare än andra. De som har yrken där det saknas möjlighet att arbeta hemma, såsom välfärdsyrken, har i högre grad än andra utsatts för smittorisk. Många med otrygga anställningar inom till exempel besöksnäringen blev i ett slag av med arbetet eller har timanställningar som dragits ned till ett minimum. Enskilda människor har helt eller delvis förlorat sin inkomst och försörjningsmöjlighet. Arbetslösheten har gått upp rejält. Regeringen har infört en rad olika åtgärder för att mildra konsekvenserna för enskilda människors ekonomi och för att hjälpa företag att överleva. Detta är i sig viktiga åtgärder, och väldigt stora summor har avsatts. Bland de stöd som givits finns korttidspermitteringar och omställningsstöd till företag. Men vi har också gjort det enklare att kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen och höjt både taket och grundbeloppet. Att fler nu omfattas av arbetslöshetsförsäkringen och ett förbättrat grundskydd är viktigt. vill att dessa förändringar permanentas. De ligger helt i linje med det vi länge har drivit: att fler ska omfattas av trygghetssystemen. Arbetsförmedlingen är i en fas av förändring i enlighet med överenskommelsen i januariavtalet. Det är en tuff utmaning för myndigheten att i en sådan omställningsfas möta ett mycket stort antal arbetslösa människor och ge dessa tillräckligt stöd. Arbetsförmedlingen får förutsättningar att hantera situationen genom att regeringen höjer förvaltningsanslaget för myndigheten. Ett intensivår införs inom ramen för etableringsprogrammet för att snabba på nyanländas etablering på svensk arbetsmarknad. Arbetslösheten ökade något pandemin på grund av konjunkturförändringar. Men under pandemin har arbetslösheten skenat, och de som har drabbats allra hårdast är människor med svag förankring på arbetsmarknaden. Redan innan pandemin hade svensk arbetsmarknad problem med många lediga jobb och många arbetslösa som inte kunde ta dessa arbeten. Även nu finns det jobb inom en del branscher; vissa har till och med fått ett uppsving. Det är dock inte säkert att arbetslösa är rustade att ta dessa lediga jobb. Det finns en kompetensklyfta som behöver bryggas över genom utbildning. Regeringen gör flera satsningar på utbildningsinsatser. Detta ser som väldigt viktigt. Både arbetsgivare och arbetstagare tjänar på att människor kan få ta del av kompletterande utbildningar så att de kan arbeta inom ett yrke som de har utbildat sig till eller som de har erfarenhet av. Det bör också finnas goda möjligheter att läsa in en helt ny grundutbildning för att sedan fortsätta att förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. Att snabbt kunna få ett jobb, även om det är okvalificerat och lönen är låg, kan vara bra om det är ett deltidsjobb vid sidan av fortsatta studier. Jag oroar mig för de röster som visar att ett jobb i alla lägen är bättre än studier. Det ökar risken för att människor hamnar i en situation som de har svårt att ta sig ur. Med utbildning stärker vi den enskildes möjligheter på arbetsmarknaden. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Förändringstakten på arbetsmarknaden är hög. Många jobb rationaliseras bort på grund av automatisering och digitalisering. ger utvecklingen också nya jobb. Utbildning är därför viktigt inte bara för dem som saknar jobb utan också för dem som redan är etablerade på arbetsmarknaden. Kompetensförsörjning kommer att spela en stor roll på den framtida arbetsmarknaden. har länge lyft vikten av livslångt lärande. Vi är övertygade om att människor mår bra av att utvecklas under sitt yrkesliv och att det stärker deras ställning på arbetsmarknaden. Vi välkomnar principöverenskommelsen mellan parterna, där det ingår ett omfattande paket för kompetensförsörjning. Det innebär i princip att anställda ska ha rätt till två terminers betald kompetensutveckling. Detta tror vi kommer att vara mycket betydelsefullt. Det kommer att sänka trösklarna rejält för människor att våga och kunna vidareutbilda sig. Alltför många arbetslösa saknar den kompetens som behövs för att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringens ambition är att fler arbetssökande med utbildningsbehov ska välja reguljära studier eller studier inom folkhögskolan. Regeringen föreslår även att medel tillförs för att öka tillgången till korta arbetsmarknadsutbildningar som syftar till att möta behovet inom bristyrken. Sämst förankring på arbetsmarknaden har utrikesfödda kvinnor med låg utbildning. I den granskning som Kalla fakta presenterade framgick att kvinnor med utländsk bakgrund missgynnas i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen på grund av diskriminering. De fick inte ta del av insatser i samma utsträckning som män och hade svårare att komma i kontakt med handläggare. Fördomar och föreställningar ska inte avgöra vilka insatser enskilda får ta del av. Det är viktigt att etableringsinsatserna har ett jämställdhetsperspektiv och att den arbetsmarknadspolitiska bedömningen görs på ett kunskapsbaserat sätt. har pekat på vikten av att Arbetsförmedlingen säkerställer att de arbetsmarknadspolitiska bedömningarna är likvärdiga. Regeringen tog under förra mandatperioden bort vårdnadsbidraget, och vi har sett till att föräldralediga numera har möjlighet att studera svenska. Detta är viktigt för många som ännu inte har etablerat sig på arbetsmarknaden. Regeringen har satsat på insatser som kan stärka lågutbildade kvinnors möjlighet till arbete. Extratjänster och introduktionsjobb ger dem som står allra längst från arbetsmarknaden en chans att komma in, inte minst utrikesfödda kvinnor. Detta är väldigt viktigt och gör skillnad i praktiken. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandena AU2 och AU5.