prot · H709141 · 2020-06-17 00:00:00 — § 1 Minnesceremoni för coronapandemins offer Minnesceremonin inleddes med att en stråkkvartett från Kungliga Filharmonikerna framförde Air av . Statsministern, vice statsministern! Ärade ledamöter här i kammaren och runt om i ! Ärade åhörare i hela vårt land! Försommargrönskan runt är bedövande vacker. Men det här är ingen vanlig försommardag. Flaggorna vid halades till halv stång. var det tänkt att vårens riksdagsarbete skulle avrundas. Den officiella sommaravslutningen genomförs visserligen , men kommer att sammanträda också under återstoden av juni månad och kan vid behov kallas in även . Skälet är förstås den pågående coronakrisen, en kris som på intet sätt är över. bekräftas nya sjukdomsfall, tar ytterligare liv slut . Minnesceremoni för coronapandemins offer Trots att fler kommer att drabbas och månader som ligger framför oss vill jag samla kammare till en minnesstund för coronapandemins offer. Det är viktigt att vi avslutar vårens riksdagsarbete med att stanna upp och minnas – minnas allt vi har förlorat och alla vi har förlorat under en vår som ingen annan. I har den här våren varit av anpassning och av arbete. Anpassning till en ny verklighet, till nya arbetsformer. Arbete med att hantera krisen och dess effekter. Tempot har varit högt, åtgärderna många. Även i samhället i övrigt har den här våren för många inneburit anpassning och arbete i högt tempo. Ni som jag tänker förstås på sjukvårdens medarbetare, som gjort heroiska insatser för att rädda liv och som fortsätter att kämpa för allas vår skull – undersköterskor, sjuksköterskor, läkare, ambulanspersonal, vårdutbildade som ryckte in och många andra. Också andra yrkesgrupper har dragit ett tungt lass och fortsatt gå till sina arbetsplatser, trots oro för den egna hälsan. Vi tänker på medarbetarna inom äldreomsorgen och , i förskolan, skolan och kollektivtrafiken. Vi tänker på polis och räddningstjänst, anställda i livsmedelsbutiker och många fler. Åter andra har kunnat följa rekommendationen att arbeta hemifrån och strävat efter att utföra sina vanliga uppgifter men i helt nya former. Även insatserna från människor och företag som frivilligt ställt sina förmågor till förfogande har varit omfattande. Sammantaget har svenska folket visat prov på en fantastisk flexibilitet. Så många värdefulla arbetsuppgifter har blivit utförda, trots att förutsättningarna förändrades dramatiskt på . Vi människor har en enastående förmåga att anpassa oss och kämpa på, även under svåra förhållanden. Men när vi arbetar intensivt tar vi oss sällan tid att stanna upp, att reflektera, att känna. Därför är det ofta svårt, mitt i ett dramatiskt skeende, att fullt ut inse vidden av det som sker. Vi befinner oss nu i som kommer att gå till historien. Det kommer att finnas ett före pandemin och ett efter. Skälen är många. De mänskliga förlusterna – över 400 000 avlidna i världen, nära 5 000 i , över 7 miljoner konstaterade fall i världen, över 50 000 i . Lidandet, oron, sorgen. De ekonomiska förlusterna – företag som går under, livsverk som går i kras, jobb som försvinner, arbetslöshet som stiger och fattigdom som breder ut sig i många länder i pandemins spår. Till detta kommer krisens påverkan på internationellt utbyte och samarbete. avråder från alla icke nödvändiga resor, till världens alla länder. Minnesceremoni för coronapandemins offer Till detta kommer insikten om livets oförutsägbarhet och allas vår sårbarhet. Ett virus, som nästan ingen hade hört talas om , ställde hela vår värld på ända. Upplevelsen av det som sker är både gemensam och individuell. Den är gemensam eftersom den på ett plan delas av oss alla. Ingen kan undgå att påverkas. är den individuell, eftersom varje människas upplevelse är unik. Ingens coronavardag är identisk med någon annans. På samma sätt är det med sorgen – sorgen över allt vi har förlorat och alla vi har förlorat. Den är gemensam, för den finns hos oss alla i hela vårt samhälle, men den är också individuell, personlig. ”Jag kan inte dela din sorg; den är odelbar, hel.”, för att citera dikt Sorg. Minnet av det vi nu upplever kommer att leva vidare i generationer och bli en referenspunkt i våra liv, i allas liv. På det gemensamma planet minns vi våren då världen stängdes ned, då det blev tomt i våra städer, då kontoren tömdes och sjukhusen fylldes. På det personliga planet är det våren då mamma blev arbetslös, då ingen fick besöka mormor, då farfar kämpade för sitt liv i en respirator, då en älskad anhörig gick bort. Med all vår mänskliga flexibilitet och kreativitet har vi kämpat för att begränsa pandemins skadeverkningar. Rädda liv, bota sjuka, rädda jobb, rädda företag, återskapa trygghet. Det ska vi fortsätta att göra. Men det höga tempot, flexibiliteten, livet som snurrar fort – det omfattar inte alla. För en del har det tagit stopp. De kan inte jobba hemifrån, för de har inget jobb längre. De kan inte anpassa sina arbetsformer, för deras företag har gått i konkurs. De kan inte ta i lite extra, för de ligger i respirator på ett sjukhus. Och för en del har det tagit slut. De har förlorat kampen mot covid-19. Just är för alla dem. De som förlorat sitt jobb, sin hälsa, sitt liv. Men också för dem som blev kvar, när en närståendes liv tog slut. Innan vi fortsätter vår kamp mot pandemin stannar vi nu upp tillsammans och ser och erkänner deras lidande, deras offer. Vi minns allt vi har förlorat och alla vi har förlorat. Och vi säger till alla dem som sörjer och lider: Du är inte ensam. dikt har en fortsättning: ”Jag är den skonade delen av dig; Jag vill bara säga att vi är här.” Just nu är på många sätt som allra vackrast. Med all denna skönhet omkring oss blir kontrasten nästan plågsamt brutal, när vi tar del av videodagböcker och andra berättelser från vårdpersonal på sjukhus runt om i landet och får en inblick i deras vardag i det nya coronavirusets tid. Något som verkligen grep tag i mig var läkaren som berättade om sina känslor när hon bett patienter ringa sina anhöriga precis innan respiratorn ska kopplas in: Man vet att det kan vara sista gången de pratar. Har de sagt allt de vill? Finns det ouppklarade saker kvar? Minnesceremoni för coronapandemins offer Kanske kan vi ändå finna ett slags tröst i naturens skönhet. Ingen pandemi i världen kan ta ifrån oss våra ljusa sommarnätter. Poeten har fångat kontrasten mellan naturens skönhet och människolivets bräcklighet i sin dikt Majlövet: Än en vår och bokens fina löv slår åter ut. Du får se det innan dina dar tar slut. Om du trycker handens knogar mot ditt ögonlock – alla nyutslagna skogar ser du dock. Tusen gröna gnistor glimma bakom din pupill, Därför att i denna timma majlövet blir till. Bort har dina vårar farit, åren stupa ner, Men har du åter varit, där ett under sker. Vi vet att flera tusen människor i vårt land fick uppleva lövsprickningens under den här våren. Deras dagar tog slut. Några av dem var kända för en bredare allmänhet: En omtyckt programledare, en respekterad advokat, en mångårig radiomedarbetare. Tack vare medierna har vi också fått namn och ansikten på många fler. Trebarnsmamman , , busschauffören , , bergsbestigaren , , sjuksköterskan , , och som levde ihop och dog på . Berättelserna om deras och många andras liv påminner oss om vidden av den förlust vårt samhälle har lidit för att de inte längre finns ibland oss. Men vi påminns också om att ingen människa någonsin har levt förgäves. Det finns syfte och värde i varje enskilt liv. Låt oss bära med oss den tanken när vi nu hedrar minnet av de nära 5 000 svenskar som förlorat sina liv i coronapandemins spår. Vi ska inte hedra dem för att de blev offer för en pandemi utan för att de var människor. Vi ska inte se dem framför oss som patienter i sjukhussängar utan som människor, en gång fyllda av liv, fyllda av glädje, fyllda av hopp. Vi ska inte minnas dem för att de dog utan för att de levde. Låt oss nu minnas allt vi har förlorat och alla vi har förlorat och hedra minnet av dem vi har förlorat i en tyst minut. De i plenisalen församlade hedrade coronapandemins offer med en tyst minut. Minnesceremonin avslutades med ett tapto på framfört av en blåsare från Livgardets dragonmusikkår. Minnesceremoni för coronapandemins offer Kammaren beslutade kl. 9.18 på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet . Sammanträdet återupptogs kl. 9.30. § 2 Medgivande för utskotten att besluta om deltagande på distans vid utskottssammanträden Talmannen meddelade att enligt tilläggsbestämmelse 7.16.1 i riksdagsordningen, som skulle träda i kraft denna dag, fick eller talmannen, om det fanns synnerliga skäl, besluta att deltagande på distans vid utskottssammanträden skulle få medges. Om ett sådant beslut hade fattats kunde ett utskott därefter medge att en ledamot eller en suppleant deltog på distans vid ett utskottssammanträde. Bestämmelsen var avsedd att tillämpas under extraordinära förhållanden, såsom under en pandemi. Talmannen anförde att den pågående spridningen av covid-19 innebar sådana extraordinära förhållanden som väsentligen försvårade för ledamöterna att delta på plats vid utskottssammanträden i . Talmannen föreslog därför att tills vidare skulle medge att utskotten skulle få besluta om deltagande på distans vid utskottssammanträden. Kammaren biföll detta förslag. § 3 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2019/20:36 för från försvarsutskottet, 2019/20:44 för från utrikesutskottet samt 2019/20:57 för från socialutskottet. § 5 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM41 Kommissionens utvärdering av EU:s förordning om växtskyddsmedel och EU:s förordning om bekämpningsmedelsrester (2020) 208 till miljö- och jordbruksutskottet 2019/20:FPM42 Rapport om EU:s direktiv om en hållbar användning av bekämpningsmedel COM(2020) 204 till miljö- och jordbruksutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:173 och 179 till 2019/20:174 till finansutskottet 2019/20:175 till skatteutskottet 2019/20:176 till försvarsutskottet 2019/20:178 till socialförsäkringsutskottet 2019/20:140 till näringsutskottet 2019/20:177 till skatteutskottet 2019/20:3633, 3640 och 3644 till socialutskottet 2019/20:3634 och 3637 till § 7 Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av corona-viruset betänkande 2019/20:FiU61 Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:181) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 2 (SD): I grunden är det såklart glädjande att denna proposition sent omsider kom och har kunnat behandlas av riksdag. Jag hade såklart önskat att systemet med omställningsstöd, som regeringen kallar det, redan var på plats, men regeringen har förhalat och försinkat processen så mycket som möjligt. Detta är olyckligt, för det kommer att leda till fler företagskonkurser och högre arbetslöshet och därmed också till högre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen längre fram. Förklaringen till den här sen- och saktfärdigheten tror jag är en kombination av två saker. Regeringen, med Socialdemokraterna i spetsen, har helt enkelt inte någon grundläggande förståelse för företagarna eller för vad det innebär att vara företagare. Företagare blir normalt inte socialdemokrater eller vice versa, för den delen, av ganska uppenbara skäl. Det är det ena. Det andra är att det finns ett kompakt motstånd inbyggt i deras ideologiska DNA mot att på olika sätt hjälpa och stötta det privata näringslivet. Tendensen har varit den motsatta: att stjälpa, inte hjälpa. Kombinationen av dessa två ingående parametrar är förklaringen till regeringens sen- och saktfärdighet. Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Det andra, herr talman, som jag reagerade på är själva begreppet som beskriver den föreslagna åtgärden: omställningsstöd. Vad vill man egentligen ha sagt med det? Företag och branschorganisationer som jag har pratat med förstår inte riktigt vad det innebär. Vad är det de ska ställa om till? Ska inte ett litet åkeri, exempelvis, syssla med transporter även efter coronakrisen? Ska de ställa om och börja syssla med något helt annat? Vad, i så fall? Vad ska en restaurang eller en klädbutik ställa om till? Vad menar regeringen? Det är fler än jag som har ställt den frågan. Men, herr talman, utöver det faktum att det har tagit väldigt att få det här systemet på plats – det är ännu inte på plats – föreslås det alltså gälla , . Den ekonomiska krisen tog väl inte slut , med alla rimliga mått mätt. Maj såg ju också ganska dyster ut, och sjuder det inte direkt av aktivitet i ekonomin. Möjligen börjar vi se ljuset i tunneln; förhoppningsvis är det i alla fall så. Om det inte är början på slutet är det åtminstone slutet på början. Men alla de säsongsbetonade verksamheterna, som har mest verksamhet och störst omsättning under just sommarmånaderna och kanske ingen omsättning alls under exempelvis mars, blir ju inte särskilt hjälpta av det här paketet. Stugbyar, campingar, gästhamnar och vad det nu kan vara – besöksnäringen överlag – kommer förmodligen att ha en väldigt svår sommar framför sig alldeles oavsett. Många av näringsidkarna i den branschen hade troligen blivit lite mindre oroliga om stödet sträckt sig åtminstone en liten bit in . Jag kan i alla fall konstatera att det är glädjande att regeringen i propositionen jämfört med det ursprungliga förslaget rättat till ett ganska omfattande snedsteg vad gäller det som kallas koncerninterna bidrag. Jag, och, tror jag, hela finansutskottet – jag har i alla fall inte hört något annat – delar regeringens uppfattning att man inte kan uppbära stöd från det offentliga som man delar ut vinst till sina aktieägare. Och är man då ett dotterbolag i en koncern och delar ut vinst till sitt moderbolag har man följaktligen diskvalificerat sig för omställningsstödet. So far, so good. Men om ett dotterbolag har beslutat att ställa in utdelningen, därför att vi har skickat den politiska signalen och tagit ett antal politiska beslut, som moderbolaget beslutar om utdelning har ju dotterbolaget ingen rådighet över det beslutet. I ett aktuellt fall har , ett svenskt bolag, beslutat att ställa in sin utdelning, men Traton, deras utländska moderbolag, vill göra utdelning. I det ursprungliga förslaget från regeringen skulle svenska bestraffas och diskvalificeras från möjligheten att ta del av stödet på grund av ett beslut som deras utländska moderbolag har fattat och som av uppenbara skäl helt och hållet ligger utanför deras kontroll och inflytande. Detta har man alltså rättat till i slutförslaget, som vi behandlar och voterar om , vilket är glädjande. Anledningen till att jag ändå vill ta upp det är att jag vill peka på risken med att driva en renodlat populistisk linje i stället för att fokusera på vad som borde vara syftet med hela denna övning: att rädda svenska jobb och svenska företag. Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Med det sagt vill jag yrka bifall till reservation. 3 (V): Vi ska göra allt för att tillsammans ta genom den här krisen. Det är självklart för oss. har varit med och utformat flera av de insatser som genomförts under rådande coronapandemi. De har varit både nödvändiga och viktiga. Men lika självklart borde det vara att vi delar notan och vinsterna på ett annat sätt än vad som görs . Att ta sig genom detta tillsammans kan inte innebära att vissa får ta smällarna medan andra glider förbi hyfsat oberörda. Merparten av de statliga satsningarna måste gå till taxichaufförer, sjuksköterskor och förskolepersonal. Så är det inte . Det är inte tack vare oss politiker som välfärden funkar. Det är tack vare personalen som jobbar där. Det är de kapitalägare som , inte bara , fått generösa ekonomiska bidrag i form av skattesänkningar och avdrag som bör steppa upp och bidra. Gör de det ska de självklart få både beröm och applåder, för då kan vi på riktigt satsa på vården och personalens villkor. Jag kommer att välja att uppfatta krav på otrygga anställningar och Liberalernas outsinliga krav på skattesänkningar för stormrika som ett stående aprilskämt. Det går inte att hantera detta annorlunda mot bakgrund av rådande kris. Smittspridningen i äldreomsorgen, en utbränd välfärd och en utmattad personal – man kan tappa sugen för mindre. Men, herr talman, jag väljer glädje och hoppas på att polletten ska trilla ned för januaripartierna under sommarledigheten. Ska vi gå ur den här krisen tillsammans måste vi lägga mer pengar på sjukvården och mindre på aktieägarna. Det kan egentligen vem som helst förstå. För små och medelstora företag behövs riktade satsningar, men det är inte vad som föreslås. Det omställningsstöd som föreslås kan ge hela 150 miljoner var till de största företagen, som dessutom kan ha delat ut enorma summor under föregående år. Villkoren är alltså minst sagt generösa. har drivit och fått igenom många viktiga delar tidigare i utskottet, och vi har tagit initiativ till att stoppa aktieutdelningen för dem som använder sig av permitteringsstöd, så att detta inte kan fås . Och vi har pressat på för att få mer pengar till kommuner och regioner. Men vi vill se ett mer balanserat svar när det gäller helheten i den ekonomiska krisen. Företagen har fått stora och omfattande stöd som personalen inom sjukvården och äldreomsorgen och på Arbetsförmedlingen går på knäna. Det är många som är i behov av stöd för att få vardagen att gå ihop. Låt oss börja med att konstatera att står bakom de flesta av regeringens förslag för att stärka företagens ekonomiska situation, bland annat likviditetsstödet, permitteringsstödet och hyressubventionerna. Vi menar dock att omställningsstödet i sin nuvarande utformning innebär en oproportionerlig överföring av skattebetalarnas pengar till kapitalägarna. I stället vill vi ha ett mer balanserat och träffsäkert stöd, bland annat i form av räntefria lån till små och medelstora företag. Vi tycker att regeringens förslag på ett tak på är orimligt högt. Maxbeloppet bör i stället sättas till . De företag som tar emot stöd ska beskattas i och ska inte ha några kopplingar till skatteparadis. Företagens huvudägare ska vara svenska. Företag som tar emot stöd ska de uppbär det inte fatta beslut om nya stora utbetalningar till ledningen i form av bonusar eller dylikt. Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Eftersom risken är stor för omfattande fusk och bedrägerier tycker vi som att bör kunna ansöka om bevissäkring redan i samband med att en ansökan om omställningsstöd prövas. vill också avvisa SURE, EU:s program mot arbetslöshet. Nuvarande konstruktion innebär i praktiken att olika länders skattebetalare utan inflytande kommer att stå som garanter för upplåning på den privata finansmarknaden. Varför finns det alltid pengar till dem som redan har, till dem med makt och inflytande? När det kommer till vanligt folk tycks det inte lika enkelt. Våra krisinsatser måste också omfatta städaren , som skadade ryggen när hon kastade tunga soppåsar . Eftersom arbetsgivaren vägrade ge henne rehabilitering blev hon i stället utförsäkrad och började, som många andra, skickas mellan Arbetsförmedlingen och . Jag tänker också på ME-sjuka , som är sängbunden men som ändå fick sin sjukpenning indragen, och på bilmekanikern , som trots cancer, reumatism och en allvarlig form av Crohns sjukdom inte fick sin sjukersättning. Pengar som sparas på att vägra ett skydd för , , och de andra utgör en bråkdel av vad som kan spenderas på storföretag och aktieägare. Är inte personer som får svåra sjukdomar eller som skadas på jobbet lika viktiga? Det är inga kaffepengar som vi nu slussar ut till företagen i krisen. Det omställningsstöd som kommer att betalas ut till företag för att täcka fasta kostnader är till exempel större än barnbidraget till landets alla barn , och det är betydligt mer än vad staten lägger på alla fattigpensionärer i form av garantipensioner och bostadstillägg . Att detta är orimligt kan väl nästan alla förstå. Med det som föreslår skulle det bli ett stöd med fokus på att rädda jobb, och vanliga människors villkor skulle hamna i fokus. Med det vill jag yrka bifall till vår reservation. 4 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation, som är nr 3. Vi står här i mot slutet av en termin som inte har varit någon annan lik. Vi har arbetat frenetiskt för att göra det vi kan, tillsammans med många andra i det svenska samhället, för att mota skadeverkningarna av den förfärliga sjukdom som har tagit liv, som har skadat hälsa och som allvarligt har skadat vår ekonomi. har vi en ny extra ändringsbudget på bord att behandla. Vi kan konstatera att den innehåller flera saker som nog inte hade kommit på plats utan just . Här finns ett omsättningsstöd till företagen som kom på plats först när trycket från blev väldigt stort på regeringen att agera. Här finns extra resurser till kommuner och regioner för att man inte ska behöva varsla personal mitt under krisen. Det är oerhört angeläget att de resurserna nu kommer på plats, för utan dem hade vi kunnat få ett värre krisförlopp. Vi hade kunnat få en försämrad tilltro till välfärden. Och vi hade kunnat få en ännu sämre situation för vårdens och omsorgens personal. Situationen är redan mycket ansträngd, och det behövs mer. Men detta bidrag på 6 extra miljarder kommer att kunna göra stor skillnad i de verksamheter som har drabbats hårt av pandemin. Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Men, herr talman, vi vet att den ekonomiska krisen och de problem som vi står inför när det gäller jobb och företag också riskerar att föra med sig allvarliga hälsokonsekvenser. Hälsoeffekterna av finanskrisen lever fortfarande kvar – det ser vi i ökade sjukdomsfall och i ett ökat utanförskap som lett till sjukdom, lidande och i många fall för tidig död. Det spelar alltså också roll vad vi gör för att rädda jobb och företag i denna kris. Vi vet att i arbetslöshetens spår följer sjukdom, ensamhet, sociala problem och mer av utanförskap. Det riskerar att få skadeverkningar djupt i vårt samhälle. Därför är det viktigt att vi har fått fram en lång rad krisstöd för svenska jobb och företag. Jag kan inte låta bli att notera att det nu finns en oenighet kring frågan: Är det rimligt att gå fram med ett omsättningsstöd för att rädda jobb och företag, för att rädda arbetsplatser som människor älskar och för att rädda ett entreprenörskap som betyder enormt mycket för ? Vi kristdemokrater pläderar ständigt för mer resurser – vi gör det inte ständigt men när det behövs, och det råkar just nu vara ständigt – till vården och omsorgen. Men vi förstår också att resurserna skapas ute i näringslivet. Just nu behövs en räddningsaktion för jobb och företag i , nu när vi står i denna exceptionella situation som ingen kunnat förbereda sig för med rimliga buffertar och när omsättningen faller med kanske 70, . Då behövs dessa insatser. Jag noterar att Vänstern motsätter sig dem och säger att det ska vi inte ha, att det är stöd till företag och att vi borde ha stöd till människor i stället. Men det hänger ju ihop.