prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — På något sätt måste vi bryta ryggen av den utveckling vi har i samhället, för det här kan inte fortsätta. 38 Justitie- och migrationsminister (S): Det instämmer jag i. Det är precis därför som vi nu vidtar alla de här åtgärderna – både de vi har gjort under förra mandatperioden och de som ligger framför oss i 34-punktsprogrammet. Man ska komma ihåg att det vi gör nu är massivt. Det är det största sammanhållna program mot gängkriminalitet som någon regering har vidtagit. Vi fortsätter att rulla ut detta efter hand. Jag pekade på där det, som sagt, har minskat väldigt kraftigt. Jag pekade på den här metoden, som bygger på precis det jag sa i slutet, att sätta hårt mot hårt mot de gängkriminella men också ge dem en väg ut: Om ni väljer att hoppa av ska ni veta att här finns ett program för att kunna understödja det på olika sätt. Jag tror att det där kan bli väldigt effektivt, för det behövs inte så förfärligt många som hoppar av för att man ska kunna bryta upp strukturerna. Då skadar man dem mer än om man bara tar ut de ledande individerna. Jag nämnde inte det i svaret, men vi kommer också att gå fram med ett nationellt avhopparprogram som vi nu har gett fyra myndigheter i uppdrag att utforma. Det tror jag kan vara väldigt effektivt. I har skjutningarna minskat med, som det nu ser ut, kanske uppemot två tredjedelar och . Det här får naturligtvis följdeffekter i hela rättskedjan. När vi nu skärper straffen som vi har gjort och när vi ökar den polisiära närvaron innebär det också att man griper fler. Vi fyller då upp kriminalvården. Vi har 100 procents beläggning – mer än så till och med – på både häkten och anstalter. Därför bygger vi ut kriminalvården. Det ska bli minst 2 000 fler platser i kriminalvården . Men då hjälper det inte om går i en annan riktning. Ett bekymmer är att när ni i , röstade igenom er budget underfinansierade ni Kriminalvården med . Det hjälper heller inte när sverigedemokrater står lokalt och stoppar våra projekt. Vi skulle bygga en jättestor ny anstalt i för och som skulle ge ytterligare 300 platser. Då började att driva kampanj mot det och försöka skrämma upp folk: Vi ska inte ha någon anstalt här i ! Ni lyckades stoppa den, och det innebar att det projektet drog ut . har vi en ny plan för det projektet, och anstalten ska byggas i i stället. Men det hjälper inte att stå här i kammaren och säga att vi behöver ta tag i detta, att vi måste göra de här investeringarna och att vi behöver satsa på kriminalvården och sedan i nästa andetag lokalt motarbeta precis de investeringar som faktiskt måste göras. Man måste ta ansvar på alla nivåer för att kunna lösa detta. Sedan hänger allt detta ihop. När jag träffar poliser från de utsatta områdena säger de ofta tre saker. De säger: Vi behöver bli fler. Och så säger de: Vi behöver bättre verktyg. Det handlar alltså om straffen, hemliga tvångsmedel och kameror. Men så säger de en sak till. De säger ofta: Tänk på att det inte bara handlar om polisen. Skolan måste fungera, måste fungera och fritidsverksamheten måste fungera. Detta är poliser och alla som arbetar i de utsatta områdena oerhört medvetna om. Det handlar inte bara om att bura in dem som är gängkriminella. Man måste också bryta nyrekryteringen bland de ungdomar som är på väg in. Då handlar det om att vara beredd att stärka också de delarna av välfärden. Det gör vi nu med ytterligare pengar som riktas till de utsatta områdena och just till den här typen av sociala insatser. Jag tror att det är helt nödvändigt för att kunna angripa både brotten i sig och brottens orsak. 39 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det är helt rätt att man måste stoppa rekryteringen till de kriminella nätverken. Där har man en viktig insats att göra med ungdomar. Det finns dock en liten hake i det resonemanget, och det är att det finns de i de här grupperna som ser upp till och dyrkar de tungt belastade individerna som blir lite grann som kungar i sitt område. Det finns väldigt mycket pengar att tjäna på ruggigt , och då är det många som gör den matematiska beräkningen att det tar att gå i skolan och det är inte säkert att det ger ett jobb, men om man går den andra vägen tjänar man stora pengar . Det där måste man slå hål på. Man måste stoppa den rekryteringsvägen och ta bort glorian på dem som sitter som ledare i de kriminella gängen. De ska låsas in och inte komma ut på mycket . De unga som har de äldre och tungt kriminella som idoler ska se hur det blir när samhället verkligen sätter hårt mot hårt. Det är inte så roligt att sitta bakom lås och bom i 10, 15 eller kanske . Är det fråga om ett riktigt grovt brott handlar det om livstid. Man måste få bort den stora förtjänsten, och man måste få bort dem som blir idoler för de unga. Man får inte heller glömma att de allra flesta människor som bor där ute är vanliga, hederliga och hårt arbetande medborgare. De måste ha hjälp och stöd från samhället så att de inte upplever att de inte kan gå ut och inte kan släppa ut sina barn och så vidare. Det är dem man måste sätta fokus på så att de känner trygghet i det område där de bor. De kriminella ska låsas in, och det vanliga folket måste känna trygghet. 40 Justitie- och migrationsminister (S): Där har vi heller inga delade meningar. Det jag säger är att man måste göra båda delar. Man måste bekämpa brotten och låsa in de mest brottsaktiva. Om vi inte tar hand om dem kommer de att utgöra förebilder för de unga som är på väg in, sabotera allt förebyggande arbete och försämra själva legitimiteten för allt förebyggande arbete. Det är helt klart så, och det är därför vi går fram med de stora satsningarna på polisen. Vi har fler poliser nu än någonsin i , och det fortsätter efter hand. Målet som vi satte upp 2017 var att det skulle bli 10 000 fler polisanställda till 2024. Vi har kommit halvvägs till det målet, och kommer varje halvår som går ytterligare en stor kull nya poliser från utbildningsorterna. Vi har startat två nya polisutbildningar i och och har fem utbildningsorter. Vi gör alltså stora investeringar i den brottsbekämpande delen. Sedan handlar det också om det förebyggande, det vill säga att det måste finnas bra skolor och en fin fritidsverksamhet, och all den välfärd som man har i ett modernt samhälle måste finnas överallt i . Därför gör vi också stora satsningar i de utsatta områdena. I den budget som ligger på bord föreslår vi satsningar på som riktas till de utsatta områdena, bland annat för den här typen av åtgärder. Om man ska se till att de här figurerna inte blir förebilder handlar det inte bara om att låsa in dem – det ska man naturligtvis göra – utan man måste också ta deras pengar och tillgångar. I Rimfrostsatsningen var en del av det att man kunde ta ganska mycket kontanter, fina bilar, guldklockor och allt annat som de här personerna ståtar med. Jag ser framför mig att om vi ska ha ytterligare åtgärder ska vi bli ännu mer effektiva just i det avseendet och gå på brottsvinsterna och ta de kriminellas tillgångar. Där kommer vi också att gå fram med förslag . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:192 om hot mot förtroendevalda 41 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skydda vårt demokratiska samhälle och företrädarna i de politiska församlingarna. Han har även frågat mig om jag avser att utvärdera straffskärpningen som infördes . Alla former av brott mot förtroendevalda är oacceptabla och utgör inte bara ett angrepp på den förtroendevalde som person utan även mot det demokratiska samhället. Det straffrättsliga skyddet måste därför vara ändamålsenligt och starkt. Ingen ska vara rädd för att engagera sig politiskt. Som nämner förstärktes det straffrättsliga skyddet för förtroendevalda genom att en särskild straffskärpningsgrund infördes. Den innebär att det vid bedömningen av straffvärdet särskilt ska beaktas om brottet har begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som förtroendevald. Med hänsyn till att straffskärpningsgrunden trädde i kraft för mindre än är det för tidigt att uttala sig om dess eventuella effekt. Det är också för tidigt att utvärdera tillämpningen av den. Lagändringen utgör dock en tydlig markering att brott mot förtroendevalda ska ses som särskilt allvarliga. Regeringen har också vidtagit andra åtgärder. För att stärka det straffrättsliga skyddet för myndighetsutövning skärptes även straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst ett och högst . gav regeringen en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . Regeringen har därutöver vidtagit flera lagstiftningsåtgärder som innebär ett generellt sett stärkt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts, och skyddet för den personliga integriteten har stärkts och moderniserats, till exempel genom att det straffbara området för olaga hot har utvidgats. Det är viktigt att arbeta brett för att säkerställa att förtroendevalda kan utöva sina uppdrag utan att utsättas för hot, våld och andra trakasserier. Regeringen har därför även vidtagit andra än straffrättsliga åtgärder för att stärka skyddet för förtroendevalda. Regeringen antog under förra mandatperioden handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Syftet med handlingsplanen är att stärka arbetet med att förebygga och hantera hot och hat mot bland annat förtroendevalda eftersom de anses vara särskilt utsatta i det demokratiska samtalet. Handlingsplanen omfattar åtgärder för ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och åtgärder för ett stärkt rättsväsen. har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott och andra brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna. Inom myndigheten finns en nationell kontaktpunkt och så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i , och . Avsatta resurser finns även i övriga polisregioner. Dessa resurser ska, utöver att ägna sig åt utredning, arbeta med brottsofferstöd, intern utbildning, samverkan och andra trygghets- och förtroendeskapande åtgärder. har också i särskilt uppdrag att fortsätta utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. I uppdraget som ska rapporteras ska redovisa resultatet av arbetet samt beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs och hur en dialog med dem som utsätts för denna typ av brott säkerställs. har på uppdrag av regeringen genomfört Politikernas trygghetsundersökning för att kartlägga trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda och har fått i uppdrag att göra det även . har i uppdrag att sprida det utbildnings- och informationsmaterial som myndigheten tagit fram och som finns på webbsidan för att stödja personer som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat i det offentliga samtalet. Uppdraget ska redovisas . Det är viktigt att kommuner och regioner fortsätter att utveckla arbetet med att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Kommuner och Regioner har därför beviljats medel för att utveckla och stödja kommunernas och regionernas arbete i detta avseende. Att skydda vårt demokratiska samhälle, däribland våra förtroendevalda, är av yttersta vikt för regeringen och kommer att fortsätta att vara det. Regeringen följer därför utvecklingen på området och är beredd att vidta de åtgärder som behövs för att skydda vår demokrati. 42 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Det var ett långt och gediget svar jag fick på min fråga, som är oerhört viktig. Om de politiska företrädarna börjar bli skrämda för att utföra sitt viktiga uppdrag är det nämligen riktigt illa. Jag är så pass gammal att jag har varit med en vända tidigare som politiker. gällde papper och penna. Då fanns inte Facebook, Instagram och en massa andra sociala medier. Ett hot kom antingen på telefon eller på en skriven lapp. Det var inte mindre allvarligt, men det kom inte så mycket. är det en massa konstiga både individer och grupper ute i samhället som sitter och bygger upp hat och hot på nätet som riktas mot antingen en enskild politiker eller kanske ett politiskt parti. Jag är övertygad om att det nästan är en del av statsrådets vardag att ta emot hot. Så är det om man har en framstående position. Det finns alltid någon som har synpunkter och som hotar. Det har många politiker fått uppleva. Några har till och med valt att kliva av sina politiska uppdrag på grund av att någon har hotat. Man vet aldrig var gränsen går. Är det bara ett uttalat hot, och det händer inget mer? Eller kommer hotet att verkställas i någon form av handling? Det kan till och med vara så illa att man blir misshandlad eller något när man går ut från en lokal. Det är synnerligen allvarligt och ett hot mot vårt demokratiska samhälle. Det måste vara tydliga straff och konsekvenser för den som försöker påverka det politiska samhället genom att hota eller våldföra sig på någon. Jag ser fram emot svaren i de två utredningarna. Vi får se vad det landar i. har vi ett annat samhälle än när jag var ung och aktiv den första vändan. Informationen sprids snabbt till väldigt många. Det som kan vara en enskild galning, om man uttrycker det på det sättet, kan snabbt sprida sig när andra tar till sig budskapet. Sedan har vi en situation som går över styr. Principen måste ändå vara att ingen äger rätten att frånta en annan människa den demokratiska rättigheten att driva sin åsikt. Det måste vi värna. Vi måste skydda den rättigheten, så att man kan vara trygg i att ha en uppfattning och att driva sin politik i det parti man är aktiv i. Det här är något som går över alla partigränser. Det är inte ett särskilt parti som är utsatt. Alla har upplevt samma sak. Det är illa. Jag hoppas innerligt att utredningarna leder till en straffskärpning. Som statsrådet sa kom en straffskärpning . Den har man inte hunnit utvärdera. Det har ju inte gått . Men man borde kunna se lite vartåt det lutar och vad konsekvenserna blir i de fall någon faktiskt har kunnat gripas för att ha hotat. Jag ser som sagt fram emot slutsatserna i utredningarna. Det kommer säkerligen att finnas anledning att fortsätta diskussionen. 43 Justitie- och migrationsminister (S): Ja, den här diskussionen kommer säkert att fortsätta . Det är en del av vardagen för många. Det här med hat och hot mot förtroendevalda vet nog vi socialdemokrater mer om än de allra flesta. Två av våra främsta företrädare har trots allt blivit dödade. Ett av mina tidigaste politiska minnen är begravningen av . Jag minns också mycket väl de hatkampanjer som pågick mot honom från den yttersta högern fram till mordet. Jag satt i regeringen när blev dödad. Jag minns mycket väl kvällen och 2003. I dödade en norsk nazist 69 barn och ungdomar i det uttalade syftet att utplåna en hel generation unga socialdemokrater. Det är det värsta terrordådet i . I höggs Jo Cox, en ung, kvinnlig labourpolitiker, ihjäl av en engelsk högerextremist 2016. Vi vet alltså en del om vad hot och hat kan leda till när det riktas mot förtroendevalda. Det finns också många exempel på kommunpolitiker, till och med kommunstyrelseordförande, som har valt att sluta. De kan inte vara kvar eftersom det högerextrema hatet och hotet, till och med mot deras barn, har varit så starkt. Jag påstår faktiskt att det är därifrån det i allmänhet kommer, från dessa högerextrema krafter. Det tycker jag att vi ska vara tydliga med. Den lagstiftning vi har grundar sig på uppfattningen att när man ger sig på en person på grund av dess förtroendeuppdrag ger man sig på inte bara personen i sig, utan man ger sig på hela det demokratiska systemet. Syftet är att skrämma, så att personen inte ska våga vara politiskt aktiv och inte våga yttra sig i det offentliga samtalet. Därför ska statsmakterna se särskilt strängt på den typen av hot, hat och våld. Det är grunden för den straffskärpning som vi genomförde . Den gäller när någon ger sig på en förtroendevald men också på en förtroendevalds närstående. Då ska den straffskärpningsgrunden kunna användas. I interpellationssvaret sa jag att vi också har förstärkt med ytterligare polisiära insatser, med särskilda demokrati- och hatbrottsgrupper inom polisen i , och . Men den kompetensen har byggts upp också i andra delar av landet. tar upp sociala medier. Jag är väl medveten om de drev och hatkampanjer som kan piskas upp där. Jag påstår att detta i huvudsak är organiserat av den yttersta högern. Jag måste få säga till att jag ju vet att ibland är en del av problemet här, inte en del av lösningen. Det hela är mycket enkelt: Det tar att gå in på Twitter för att se vilka som drar igång de hat- och hotkampanjer som syns där praktiskt taget dygnet runt och alltid. Om är orolig över hat och hot mot förtroendevalda tycker jag att han borde gå till sitt eget parti och hjälpa till med att försöka städa upp allt det som driver fram på sociala medier. Jag påstår att mycket av detta kommer därifrån. Hjälp till med det! 44 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Statsrådet behöver inte vara det minsta orolig. I min krets och bland de människor som jag har runt omkring mig har vi en väldigt tydlig grundsyn. Var och en har en självklar rätt att uttrycka sin åsikt. Även om man inte alltid delar åsikt måste man respektera varandra för de åsikter var och en har och de politiska partier de företräder. Allt annat vore otänkbart. Det spelar egentligen inte så stor roll varifrån hoten kommer. Det är lika illa oavsett om de kommer från höger, vänster eller någon annanstans. Det får inte förekomma. Statsrådet tog upp exemplet från . Det är det som är det kusliga. Gärningsmannen flög ju under radarn. Man hade inte grepp om honom. Sedan fick det den här konsekvensen. Man hade sett lite konstiga tendenser runt individen, men man gjorde inte en tillräckligt grundlig djupdykning för att försäkra sig om vem han var och vad han kunde vara kapabel till. Konsekvensen känner vi alla till. Det här är vad som är otäckt med sociala medier. Det kan dyka upp en figur från ingenstans, och sedan får vi en situation som den här. Den gången var det socialdemokratiska ungdomar i som råkade illa ut. Vem blir det härnäst? Vi har ingen aning. Det är oerhört viktigt att vi som ett demokratiskt samhälle står på tårna för att bevaka vad som händer och sker, speciellt i sociala medier eftersom sådana och grupperingar dyker upp just där. Det som fick mig att skriva interpellationen var ett uttalat hot där man sa att man skulle gripa sverigedemokratiska riksdagsmän med stöd av envarsrätten och liknande. Man skulle starta ett krig mot svenska staten. Det visade sig handla om en ensam gärningsman. Som jag har förstått det har gjort en granskning och ser inte detta som ett problem i en vidare krets. Men haken är när sådant sprids på nätet. Det kan trigga andra. I den föregående interpellationen diskuterade vi hur kriminella agerar i samhället. De har ett intresse av att kunna styra politiken. Det har vi exempel på från hela världen. De går in och styr upp hur politiker ska agera i vissa frågor så att det hela går deras ärenden. Detta är den farliga delen av att man kan påverka vårt demokratiska samhälle. Det kan ske genom hot eller kanske till och med utövat våld. Vi måste vara vaksamma. Hot kan komma både från höger och vänster. Det spelar ingen roll. Man måste agera mot det. Jag fick ett långt svar från statsrådet. Som jag sa tidigare ser jag fram emot åtgärderna. Jag hoppas innerligt att regeringen är vaksam på det som händer och sker där ute. Jag har försänkningar inom polisen och lyssnar av lite grann hur det ser ut. Jag har själv varit utsatt för hot, dock inte som politiker utan när jag jobbade inom myndigheten. Jag vet hur det är att ha ett hot hängande över sig. I det fallet var även min fru inblandad genom att de hade kartlagt hennes arbetstider. Det där är inget som rinner av en. Jag kan garantera att det sitter kvar när man inte har koll på vad som händer och vem som är gärningsman. Vad man än gör har man alltid ett öga bakåt. Det är inte värt detta om man som politiker blir utsatt för en sådan situation. 45 Justitie- och migrationsminister (S): Jag påstår att det må vara så att Breivik agerade ensam, men han var inte ensam i så måtto att han inte hade blivit understödd, inspirerad och underhållen av en ideologisk offensiv . Man ser på en del av dessa gärningsmän att de är en del av en helhet. Samma sak gäller för , den person som beväpnade sig med ett svärd i och som gick in på en skola för att döda så många invandrare som han kunde komma åt. Detsamma gäller för , gärningsmannen i . Han gick runt på gatorna i för att skjuta så många invandrare som möjligt. Det är klart att de på ett sätt var ensamagerande, men de radikaliserades av det slags hat- och hotkampanjer som förekommer och dygnet runt på sociala medier. Det är detta jag vill att ska ta ett visst ansvar för. Jag är inte född i går – jag är trots allt – utan jag kan se när sådant är organiserat. Jag ser hur personerna bakom de anonyma kontona på Twitter agerar. Anonyma konton kan i vartannat tweet vara hat mot invandrare, muslimer eller politiker som jag själv. Ofta är de också sexistiska om de går på kvinnliga förtroendevalda. Det kan vara mycket grovt. Det här gäller varannan tweet. Varannan tweet stöder också . De visar sitt stöd för sverigedemokratiska politiker, nyheter och utspel. Jag är som sagt inte född i går, utan jag ser när sådant är organiserat. Om vill vara en del av lösning vill jag återigen säga att han borde vända sig till sitt parti. Det är möjligt att han inte känner till vad de håller på med och att han tror att det är något spontant som folk försöker uppnå. Men jag påstår att det inte kan se ut så här om det inte i grunden är organiserat. Om man går in på Twitter nu känns det ibland som att sänka sig ned i en kloak av gift, hat och sörja, så som det ser ut. Det är ingen tillfällighet att det ser ut så här. Det är inget spontant som bara uppstår, utan det är organiserat. Om vill vara en del av lösningen – det tror jag ärligt talat att han vill, för han ger alla signaler om det – tycker jag att han ska gå till sitt eget parti och se till att man upphör med alla sådana aktiviteter och sådan organisering. Det är lite tidigt att utvärdera lagstiftningen som sådan. Den har varit i kraft under endast . Men vi kommer naturligtvis att behöva göra detta. Jag tycker ändå att det är en viktig markering att ha en sådan straffskärpningsgrund. Det signalerar just att om man ger sig på förtroendevalda ger man sig också på hela systemet. Det måste stävjas. Jag tror dock att vi behöver göra mer, inte bara straffrättsligt eller polisiärt utan framför allt också för att kunna förebygga sådant hat och hot. Om det här fortsätter på sociala medier riskerar vi att få fler våldsdåd av den typ vi tyvärr har sett. 46 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! De exempel som statsrådet tog upp visar hur viktigt det är att man verkligen har koll på vad som sker runt omkring. De ensamma gärningsmännen lyckades ju med vad de avsåg att göra. De gjorde det i då sociala medier inte hade särskilt stor inverkan, bortsett från Breivik. De tidigare befann sig mer i den analoga världen, om man får uttrycka sig så. Det visar hur viktigt det är att ha koll på vad som sker. Om vi talar om våldsdåd ser vi vad som sker runt omkring oss överallt i världen, med sprängningar, halshuggningar och annat. Man skjuter till exempel folk urskillningslöst på öppna platser. Vi kallar det radikalisering. Någon lever i tron att man är själv och sätter sig sedan över andra och anser att man har rätt att döda, hota eller göra något annat.