prot · H70983 · 2020-03-06 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot av har från inkommit bevis om att (S) har utsetts till ny ledamot av fr.o.m. . har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 3 Anmälan om ersättare för statsråd Förste vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för statsrådet (S) –. Förste vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i och i trafikutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 5 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i kulturutskottet och att riksdagsgrupp anmält som suppleant i , i justitieutskottet och i trafikutskottet samt i som suppleant i . Förste vice talmannen förklarade vald till och med till Förste vice talmannen förklarade vald under tiden tiden –till Förste vice talmannen förklarade vald till i (SD) § 6 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:338 Interpellation 2019/20:338 Villkorat bistånd till fler länder av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 7 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM20 Meddelande om genomförande av EU:s verktygslåda för 5G-säkerhet COM(2020) 50 till trafikutskottet § 8 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till arbetsmarknadsutskottet: RiR 2020:5 Effektiviteten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:RR2 till finansutskottet 2019/20:RR3 till utbildningsutskottet § 10 Svar på interpellation 2019/20:293 om åtgärder mot almdöden 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om regeringen kommer att se till att bekämpningen av almsjukan på fortsätter och vad regeringen har för långsiktig strategi för att bevara almen i . Staten har sedan almsjukan upptäcktes på och till och med investerat ca för att bekämpa almsjukan på ön. En del av dessa resurser har satsats i projektet som bland annat syftade till att utrota almsjukan på och att långsiktigt säkerställa de naturvärden inom Natura 2000-områden som är knutna till alm och ask. Projektet innebar en kraftsamling med EU-stöd på ca från Lifefonden. Projektet startade och avslutades . Resultatet av projektet innebar inte att syftet – att utrota sjukdomen från ön – uppnåddes. är almsjukan spridd över hela ön, men spridningstakten har dämpats och har fortfarande kvar ett bestånd av friska almar. , och i har efter att avslutades inlett en ny samverkansprocess för att kunna göra en säkrare bedömning av förutsättningarna att lyckas med sjukdomsbekämpningen på lång sikt. För att kunna fatta ett långsiktigt beslut vill ha säkrare uppgifter om hur mycket alm som finns på och om almbeståndets och de almsjuka trädens åldersfördelning. vill också ha ett samlat kunskapsunderlag om almens biologiska värden. Myndigheternas ambition är att uppgifterna och underlaget ska vara sammanställda senast . i ansvarar för att ta fram denna information. I väntan på beslut har och skjutit till riktade medel för fortsatta bekämpningsåtgärder som pågår nu och fram . Planen är att en almsjukeinventering ska genomföras . I den budget som beslutade om sänktes anslaget till åtgärder för värdefull natur betydligt. I svar på begäran om fortsatt finansiering av bekämpningen av almsjuka konstaterades att de stora neddragningarna gjorde att inte kunde finansiera den fortsatta bekämpningen. Men tack vare att regeringen återställde anslaget kan nu finansiera det arbete som pågår . Myndigheterna arbetar alltså vidare med frågan och kommer därefter att ta ställning till hur arbetet för att bekämpa almsjukan ska bedrivas i fortsättningen. Regeringen följer myndigheternas arbete. 2 (SD): Tack, ministern, för föredragningen! Låt mig först understryka den stora betydelsen av trädarter för den biologiska mångfalden. Hundratals, ibland tusentals, arter kan vara knutna till och beroende av en trädart. Finns inte trädet finns inte heller de andra arterna. I fallet med almen är det ett hundratal arter som är helt beroende av trädet. Det gör att almens allt sämre situation är ett stort hot mot biologisk mångfald i . Men innebär det starka sambandet mellan trädets existens och de andra arternas existens en stor möjlighet. Om vi lyckas rädda almen kommer vi att lyckas rädda ett hundratal arter och öka den biologiska mångfalden mycket. Sedan vill jag kommentera ministerns kommentar att regeringens stöd till bekämpning av almsjukan upphörde på grund av nedskärningar till följd av M:s och KD:s budget 2018. Jag tycker att det är ett sätt att blanda bort korten. Det handlar om 5 miljoner av ungefär 1 miljard, så det är mycket små pengar i sammanhanget. Om regeringen hade velat hitta dessa pengar skulle den ha gjort det. Vi skulle ha lagt pengarna om vi hade suttit i regeringsställning. Låt oss därmed lämna den diskussionen och i stället diskutera det som interpellationen handlar om: almsjukan och almens existens. drog in bidraget om 5 miljoner till bekämpning av almsjukan med argumentet att man bedömde att det inte kommer att leda till framgång på lång sikt. Man konstaterade att alla almar kommer att försvinna på lång sikt. gav alltså upp. Lyckligtvis vill inte och på ge upp. utför nu i samverkan med och Artdatabanken ett projekt för att man ska kunna göra en säkrare bedömning av förutsättningarna att lyckas med sjukdomsbekämpningen på lång sikt. I klartext handlar det om att visa för att det finns en vits med att fortsätta arbetet. Sedan ska fatta ett definitivt beslut om almens öde. Smaka på de orden: ett definitivt beslut! Tyvärr handlar projektet om sjukdomsbekämpning på liknande sätt som tidigare, vilket har visat sig vara otillräckligt för att stoppa sjukdomen men framgångsrikt för att fördröja den. Vi ska komma ihåg att projektet på började som ett projekt där man hoppades kunna utrota almsjukan. Men det lyckades inte, trots kraftsamlingen. Det är alltså stor risk för att ger upp, och det behövs därför en annan långsiktig strategi än att bara fortsätta bekämpningen. Bekämpningen måste dock fortsätta för att fördröja sjukdomsspridningen i väntan på den långsiktiga lösningen. sitter regeringen, anser jag, och tittar på. Det står ju så i ministerns svar. Jag citerar: ”Regeringen följer myndigheternas arbete.” Regeringen verkar alltså sakna en långsiktig strategi och en lösning på problemet. Är det så, ? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill börja med att tacka för den insikt som han beskriver kring sambanden mellan olika arter i ekosystem. Det är verkligen grunden för all klok förvaltning och allt skydd av värdefull natur, som vi dessutom har ett akut behov av att tänka långsiktigt om. Det handlar om att skydda våra inhemska nordiska arter i ett förändrat klimat. Almsjukan kom och är ett exempel på hur en skadesjukdom kommer till vårt land från andra breddgrader och det inte finns någon naturlig resistens mot den. Det är någonting som vi kommer att se mycket mer av i takt med klimatförändringarna och de extrema väderhändelser och annat som de för med sig. Därför behöver vi jobba långsiktigt med skydd av värdefull natur. Vi behöver också jobba utifrån den strategi som skisserar när det handlar om hur vi ska kunna anpassa skogen och skogsbruket inför klimatförändringarna. har i sin rapport av skogen och skogsbruket föreslagit ett antal åtgärder för att förebygga skador långsiktigt och kostnadseffektivt, bland annat att öka andelen blandskog, lövskog och tall samt att se till att skogen är ståndortsanpassad och stormsäker och har en hög grad av variation. Åter till almsjukan. är det myndigheterna som arbetar med den här frågan. Regeringen har inte strategier för enskilda arter. Regeringens prioritering är att vi ska skydda värdefull natur och att vi ska ha biologisk mångfald. Det är våra myndigheters uppdrag att jobba med de här frågorna på det mest ändamålsenliga sättet. Om de får mindre pengar i anslag är det naturligtvis svårt för myndigheterna att kunna prioritera bland alla de områden där det behövs åtgärder och skydd. Det gäller alltifrån tillståndet i våra hav och förorenade områden till skydd av enskilda arter. När var med om att skapa drastiska nedskärningar i miljöbudgeten genom att ge sitt stöd till M-KD-budgeten innebar det förstås att inte kunde fortsätta med all den verksamhet man behöver göra. Man valde då i det här fallet att skära ned på just detta anslag. har man satt i gång med det igen, tack vare att regeringen anslog pengar. fortsätter också att motarbeta insatser för naturvården i . I er budgetmotion vill ni skära bort 215 miljoner från regeringens förslag till naturvårdsanslag. Det kommer knappast att bli mer skydd av värdefull natur med mindre pengar. Den ekvationen går inte ihop. Mitt svar är alltså att det naturligtvis är oerhört viktigt att förebygga invasioner av invasiva arter och att skydda värdefull natur, men när det gäller almen väntar vi nu på den inventering och det kunskapsunderlag som myndigheterna arbetar tillsammans med . 4 (SD): Ministerns fokus på budgeten riskerar att uppfattas som ointresse för sakfrågan. Jag tycker att vi lämnar budgeten därhän och fokuserar på sakfrågan. Anledningen till vårt budgetbeslut kommer att bli uppenbar om . Generella åtgärder för klimatanpassning kommer inte att hjälpa almen att överleva. Kanske är problemet just att regeringen inte har en strategi för enskilda arter. Det borde man ha när det gäller arter som hundratals andra arter är beroende av. Vi sverigedemokrater vill initiera ett projekt för en lösning av problemet. Det finns resistensanlag mot almsjukan i asiatiska almpopulationer. Vi vill bekosta forskning och ett förädlingsarbete på naturligt förekommande svenska almar som gör dem resistenta mot almsjukan. Det vore en lösning på problemet. bör material samlas in från de almpopulationer som finns kvar för att bevara den genetiska mångfalden och den genetiska bakgrund som har uppkommit i växelverkan i de ekosystem där almarna lever. ska bekämpningsåtgärder vidtas för att fördröja spridningen av almsjukan – på liknande sätt som man nu gjort – så mycket det bara går. Resistenta almar kan sedan planteras ut bland befintliga populationer för att korsas med befintliga almar. Särskilda åtgärder kan vidtas för dessa begränsade populationer, för att de ska leva för att korsning ska ske och kontinuitet finnas för de arter som lever på almarna. Man kan till och med vaccinera almar i taget, som man gör i . Det är förvisso väldigt dyrt, men om man ser ut strategiska populationer kan man göra allt för att hålla dem vid liv. Alternativt gör man korsningar på labb och planterar ut korsningarna. Det finns ett antal tekniker som kan underlätta och påskynda arbetet. Man bör arbeta på flera spår . Det är vår lösning. Att rädda almen skulle vara en ytterligt effektiv naturvårdsåtgärd. För i storleksordningen skulle man rädda ett hundratal arter som är helt beroende av almen. Det blir l miljon per art. Det kan jämföras med regeringens satsning på reservatsavsättningar i budgeten. I storleksordningen 10 miljarder har satsats , och det fortsätter i samma takt. För att det ska vara lika effektivt som det vi föreslår skulle reservatsavsättningarna behöva rädda 10 000 arter varje tioårsperiod. Jag vill med den jämförelsen bara visa hur effektiv en satsning på en definitiv lösning av problemet med almsjukan skulle vara i ekonomiska och biologiska termer och hur effektivt det är att ha en strategi för enskilda arter. Alternativet är att låta almen dö ut och med den alla de hundratals arter som är beroende av den – 121, har någon uppskattat det till. Även asken är illa däran, precis som ministern beskrev. kan eventuellt stå på tur sedan – båda arterna. Jag vill verkligen uppmana miljöministern att ta problemet på allvar, att allvarligt överväga förslag och att ha en strategi för de enskilda arter som är nyckelarter. Det skulle möjliggöra att rädda den biologiska mångfalden i . 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill börja med att understryka att våra myndigheter nu arbetar för att förbättra kunskapsunderlaget. Jag är övertygad om att man också har kunskap kring vaccination och möjligheter till detta. Jag skulle också vilja understryka, , att det knappast endast är arten alm som har ett antal andra arter knutna till sig som är beroende av varandra. Hela naturen är konstruerad på ett sådant sätt att det är fungerande ekosystem där olika arter är beroende av varandra. Det allra mest kostnadseffektiva sättet att skydda och bevara arter är faktiskt att skydda värdefull natur, där naturen så att säga tar hand om sig själv. Att människan ska behöva gå runt och vårda och vaccinera varje enskilt träd är knappast en hållbar framtid. Vi behöver se till att stärka naturen så att vi har en variation som gör att det finns motståndskraft mot sjukdomar, klimatförändringar, extrema väderhändelser och annat som kan påverka naturen tillfälligtvis. Det är otroligt viktigt, och där är vetenskapen helt överens: Vi behöver skyddade områden, i skogen och i andra naturtyper, för att stärka resiliensen eller motståndskraften hos naturen mot sjukdomar, skadeinsekter, extrema väderhändelser, invasiva arter och annat. Om besked här är att man tänker ta pengar från skydd av värdefull natur för att vaccinera enskilda träd på tror jag att är fel ute. Därmed inte sagt att det är uteslutet med vaccination som en åtgärd. Som ledamoten sa är den typ av vaccination som används i södra och även i någonting som är väldigt dyrt. Man kan använda det för enskilda träd som betraktas som särskilt värdefulla, men man måste då upprepa det . Det är en väldigt bekymmersam situation. Vi kan se med egna ögon hur naturen förändras framför våra ögon här och . Vi har haft den varmaste vinter som uppmätts i på , sedan mätningarna började. Det är klart att det också förändrar vår natur. I det sammanhanget måste jag säga att det är oerhört kortsiktigt av att i detta läge ta bort 4 miljarder ur klimatbudgeten, de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga de värsta konsekvenserna av att vi här i får fyra, fem eller sex grader varmare klimat än vad växtlighet, djur och ekosystem är anpassade för. Det är precis det vi upplever just . En och en halv grads uppvärmning av den globala medeltemperaturen innebär minst det dubbla i – minst det dubbla. Det vi ser nu är faktiskt fem sex grader varmare temperatur än normalt i . Jag har sympati för ledamotens omsorg om almen. Jag delar den. Men jag är också orolig över att vi inte har tillräckligt kraftiga klimatreformer och åtgärder och att inte stöder det, när vi ser hur naturen förändras och blir mer sårbar på grund av klimatförändringarna. 6 (SD): Att vidta åtgärder för klimatet och andra generella insatser räddar inte almen eller andra arter. Det är det första man måste veta. Det har andra orsaker, som inkommande patogener. Det andra är vi inte tar bort 4 miljarder i klimatsatsningar. Vi satsar på andra budgetposter. Precis som vi söker effektiv naturpolitik söker vi också effektiv klimatpolitik. Det ligger under andra poster, och det går att läsa sig till. Det är bara att läsa vår budget en gång till. Vi satsar på effektiva saker, inte på ineffektiva saker som har dömt ut. Ministern hängde upp sig på vaccination och att det är dyrt. Jag sa att det är dyrt och att det ska användas i väntan på en definitiv lösning. Men då måste det finnas en definitiv lösning, och regeringen har ingen definitiv lösning. Jag tackar ministern för debatten. Den första slutsatsen jag drar är att frågan om almsjukan och de svenska trädarternas överlevnad måste få större fokus hos regeringen. Den andra är att förslag är en oerhört effektiv miljöåtgärd och skulle ge mycket för miljön per krona. Den tredje är att man måste hitta en långsiktig lösning. Regeringen måste engagera sig för en långsiktig lösning och inte bara åtgärda symtomen. är bra på att skapa engagemang kring miljöfrågorna; det tycker jag. Men jag tror att partiet måste bli bättre på att uppdatera sin miljöpolitik och på att söka de effektivaste lösningarna. Man vill ju lösa problemet. Då måste man ha ett annat effektivitetsperspektiv på miljöpolitiken än man har haft . Som vi har debatterat om tidigare, i andra interpellationer, måste man också intressera sig mer för de negativa effekter som uppstår för andra värden när man gör satsningar. Almen har funnits hos oss . Frågan som hänger i luften är om den sittande regeringen blir den regering som avslutar denna tusenåriga kontinuitet. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Till att börja med vill jag verkligen uttrycka min enormt stora oro för vad som händer med vår natur. Almsjukan har drabbat inte bara . Den har drabbat stora delar av och kontinenten. Almens underarter är också hotade. Vi har bedrivit ett aktivt arbete på just för att försöka utrota sjukdomen. Samma arbete har inte gjorts på , och där har av beståndet slagits ut. Här har vi av beståndet kvar. Det är klart att det är en framgång. Det är dock bekymrande att det är så svårt att bekämpa den här sjukdomen. Om vi ska ha möjlighet att göra det som vi adresserar alla andra stora miljö- och klimatproblem som också är akuta just nu duger det inte att minska miljö- och klimatbudgeten. kan stå här i kammaren och tala om andra insatser. Jag antar att han syftar på internationella investeringar eller forskning i kärnkraft. Det kommer inte att rädda almar. Det kommer inte att rädda utrotningshotade arter som mossar, lavar, insekter, fåglar, däggdjur – det finns en lång rad. Det är bara att gå till Artdatabankens rödlista och titta på hur många arter det är som är hotade. Att då fokusera på en enda art, säga att man ska vaccinera den och tro att det löser det som man slaktar miljö- och klimatbudgeten med miljarder kronor håller inte. Vi behöver ta kloka beslut för att mildra de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna, som vi ser med våra egna ögon här och . Regeringen är den som prioriterar de frågorna på riktigt, i budgeten, och vi bedöms ha den bästa klimatpolitiken. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:315 om information om klimatkrisen 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att foldern När klimatkrisen kommer eller liknande informationsmaterial sprids till alla svenska hushåll. Jag vill inleda med att uttrycka stöd för det förespråkar. Klimatkrisen är en av vår tids största utmaningar. Vi behöver alla stärka vår kunskap om vad temperaturhöjningen innebär och vad vi kan göra för att hejda den och anpassa oss till den. Det finns många bra sätt att säkerställa att allmänheten har god kännedom om klimatförändringarna. Regeringen arbetar kontinuerligt med den frågan, och flera myndigheter har i uppdrag att arbeta med information om klimatförändringarna. ska till exempel redan producera, sammanställa och förmedla information och kunskap om klimatförändringarna och klimatanpassning. har regeringens uppdrag att göra kunskap om klimatfrågan tillgänglig för myndigheter, allmänheten och andra berörda. Det här arbetet behöver utvecklas. gav därför regeringen och i uppdrag att utreda hur information och utbildningar om klimatförändringar kan förbättras. Genom FN:s klimatavtal har alla världens länder åtagit sig att arbeta med detta genom att vidta åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om och delaktighet i frågor som rör klimatförändringarna, bland annat genom att stärka tillgången till information och utbildning. Det står i artikel 12. I uppdraget ingår bland annat att och ska identifiera myndigheter, lärosäten och organisationer som fyller en viktig funktion kopplat till dessa frågor. ska också skapa digital information om och hur ländernas pågående klimatarbete svarar mot temperaturmål. Genom detta arbete hoppas jag att vi både kan stärka tillgången till information om klimatförändringarna och skapa fler möjligheter för människor att engagera sig och bidra till omställningen till ett fossilfritt samhälle. Ytterligare ett exempel på informationsmaterial om klimatförändringarna är det nationella vid som bildades för att skapa, sprida och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning. Kunskapscentrumet ansvarar bland annat för ett myndighetsnätverk och står bakom klimatanpassningsportalen som finns tillgänglig online. Många myndigheter utvecklar också ytterligare information och kunskap om klimatets förändring inom sina respektive områden. På så sätt blir informationen mer specifik utifrån olika sakområden. Det här är bara några exempel på det arbete som görs för att allmänheten ska ha tillgång till information om klimatförändringarna. Kunskapsspridning är ett långsiktigt arbete och inte något som blir färdigt genom en enskild insats. Jag tror att vi bäst säkerställer att människor tar till sig information om klimatförändringarna genom att arbeta långsiktigt med flera aktörer i samhället. Mot bakgrund av detta har regeringen inte för avsikt att skicka ut den pappersfolder som refererar till. Vi arbetar redan med att sprida liknande information genom flera kanaler. Allmänhetens tillgång till information om klimatförändringarna är avgörande. Det man inte vet något om kan man inte göra något åt. Därför är det viktigt att våra myndigheter ser till att människor har god tillgång till information om klimatförändringarna. Och regeringen har tagit steg för att ytterligare förbättra informationen. 9 (V): Jag vill tacka miljö- och klimatministern för svaret på min interpellation. Det är precis som sa tidigare: Vi har haft den varmaste vintern på kanske . Klimatförändringen märker vi av genom märg och ben. När vi oroas över att vårt sportlov inte blir som det var tänkt eller att människor får översvämmade källare kan det ses som allvarliga problem. Men i andra länder är klimatkrisen ett ännu större faktum. Hundratusentals människor flyr från hus och hem och blir klimatflyktingar. Vi vet att klimatförändringen kommer att skapa ytterligare extremväder, översvämningar, extremtorka, havsnivåhöjning, utrotning av arter och spridning av virus och sjukdomar. Det senare är en väldigt aktuell fråga just . Vi måste därför verkligen förhindra ökade utsläpp av växthusgaser. som är ett rikt land måste ta ett mycket större ansvar i frågan. Den absoluta merparten av svenska folket känner stor oro inför klimatförändringen. Jag tror att vi politiker har en stor utmaning när det gäller att möta denna oro och få den att bli ett ökat engagemang hos svenska folket att minska utsläppen. Vi politiker behöver visa ledarskap i frågan. Det handlar som sagt inte bara om bättre information till svenska folket om klimatkrisen utan också om att inge hopp om att man kan komma till rätta med denna stora utmaning. Vi behöver förmedla ökad beredskap och ökat engagemang i klimatfrågan. Detta är lite av en paradfråga för . Vi är bra på att engagera våra medborgare. skickades på direkt uppdrag av den foldern Om krisen eller kriget kommer ut till alla svenska hushåll. Syftet var att stärka beredskapen i det svenska samhället ifall vi skulle få en krissituation eller till och med krig. Jag tycker att regeringen resonerade helt korrekt i det sammanhanget. Det var dags att svenska folket är lite mer berett på kriser. Jag saknar dock något i foldern. Där är informationen mer generell. Det handlar inte om klimatkrisen som sådan. Jag skulle önska att regeringen kunde ta ett liknande initiativ och skicka ut information om klimatkrisen till alla svenska hushåll om vad vi alla kan göra för att ta vårt ansvar.