prot · H70990 · 2020-03-19 00:00:00 — är fria och självständiga stater, men en sammanhållen enhet. Att värna detta kommer att bli en av de stora utmaningarna under den viktiga och ovanliga tid som ligger framför oss. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Grundläggande frågor om utbildning § 5 Grundläggande frågor om utbildning betänkande 2019/20:UbU11 Grundläggande frågor om utbildning 14 (M): I tider av kriser kommer också något gott. Till exempel för vi nu äntligen gemensamma samtal och viktiga diskussioner om de utmaningar som vi står inför. I samma anda hoppas jag att vi framöver kan fortsätta med diskussioner kring problem och utmaningar som vi har i svensk skola. Oavsett har vi stora problem och eftersatta områden. Vi har ett antal bra motioner från alla partier som i princip har avstyrkts i klump med hänvisning till utredningar och vidtagna åtgärder. Det är synd, för här finns många bra och nödvändiga förslag. De hade kunnat underlätta den situation som vi är i. Motionerna handlar om skolans värdegrund, jämställdhetsarbete, fritidshemmens fantastiska potential, trygghet och studiero, där det finns mycket att göra, för att nämna några. Men vill jag särskilt nämna en motion och yrka bifall till reservation 3. Denna motion handlar om digitalisering av de nationella proven. Här har vi moderater gått fram och föreslagit en snabbare digitalisering av de nationella proven, större resurser för att få det att fungera, mer anpassade nationella prov som är digitaliserade, rättas centralt av extern myndighet och är anpassade även till barn med olika funktionsvariationer. Om denna motion hade lästs, diskuterats och i allra bästa fall tillstyrkts hade ett av de problem som vi nu står inför, när vi börjar bedriva hemundervisning och en del skolor tvingas stänga ned vissa ämnen, varit löst. Att föra samtal med alla partier om viktiga saker för vår framtid är att visa ledarskap och att också i svåra stunder kunna diskutera med alla kring olika förslag som kan leda fram till någonting gott är att ta ansvar för framtid. Grundläggande frågor om utbildning Jag ser fram emot att få föra diskussioner i lugn och ro om svensk skola och vår framtid. 15 (SD): Vi sverigedemokrater ställer oss naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 4. I en svår tid, när vi nu står inför en stor pandemi som påverkar alla i samhället, hoppas jag att vi gemensamt hjälper varandra igenom denna kris. Vår skola har brottats med bland annat ordningsproblem. I alltför många skolor och klasser råder inte den studiero som krävs för att eleverna ska få möjlighet till en lyckad utbildning. Det är dags att vi politiker sätter ned foten och hjälper till. Att elever, lärare och annan skolpersonal inte får den goda arbetsmiljö som de förtjänar medför oerhörda problem. Eleverna mår inte bra och har svårt att tillgodogöra sig utbildningen, lärarna mår inte bra och kanske slutar, färre studenter utbildar sig till lärare, och så vidare. Listan med problem som uppstår är lång och kan göras ännu längre. Vi lägger här fram förslag som kommer att förbättra rådande situation. De elever som skapar allra störst problem, de som begår grova brott – tyvärr finns de – och är föremål för förundersökning och utreds för brott ska inte vara i skolan. Dessa elever ska genomföra sin skolgång på annan plats, vilken även kan vara i form av hemundervisning med stöd av lärare. Viktigt är att det är polis, socialtjänst eller andra berörda instanser som avgör detta. Visar det sig senare att eleverna är oskyldiga till det som de anklagats för är de naturligtvis välkomna tillbaka till skolan. I vår motion redovisar vi tydligt de förändringar som krävs i skollagen och hade naturligtvis önskat få gehör för den. De elever som uppträder stökigt, bråkigt eller alltför högljutt vill vi erbjuda jourklass alternativt jourskola. Här syftar vi på elever som vid upprepade tillfällen stör andra och försämrar den gemensamma arbetsmiljön. Elever kan vara i en sådan klass under en längre eller , kanske någon enstaka timme. Detta avgör de lärare med specialkompetens som ansvarar för jourklassen eller jourskolan. Jourklass eller motsvarande finns på ett fåtal platser, men vi vill ge denna möjlighet till alla lärare i hela landet. Att be en elev lämna klassrummet är inte helt oproblematiskt ur flera synvinklar. Dels är regelverket otydligt, vilket många skolledare har fått erfara – detta förtydligar vi i ett annat betänkande – dels ska läraren kunna uppfylla sin tillsynsplikt. Möjligheten att ha uppsikt över en hel klass försvåras avsevärt när en elev ombeds lämna klassrummet utan att där ha en mottagare. För att ytterligare förstärka allvaret med att det ska vara ordning och reda i skolan vill vi införa ordningsomdöme från och med årskurs 1. Detta kommer för den absoluta majoriteten av lärarna att vara ett ”okej” att redovisa. I ett fåtal övriga fall kommer det, naturligtvis efter varningar från läraren, att skrivas ett par rader som ska delges vårdnadshavaren. Att närvara i skolan är en förutsättning för en lyckad skolgång. Det visar också i någon form elevens pliktkänsla och omdöme. Därför anser vi också att elevens frånvaro ska redovisas i slutbetyg. Grundläggande frågor om utbildning Jag vill här avsluta mitt något förkortade anförande med att ge några råd till elever för en lyckad skolgång: 1. Var närvarande i skolan! Bråka inte med dina skolkamrater och lärare, och uppträd uppfostrat! Gör alltid ditt bästa! Följer man som elev detta ökar möjligheterna för en lyckad skolgång avsevärt. I detta anförande instämde (SD). 16 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 10 i betänkandet. Det är också den reservation som jag har valt att fokusera på för att korta ned debatten så mycket som möjligt. Av 2 kap. 36 § i skollagen följer att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Bestämmelsen gäller såväl offentliga som fristående skolor. Trots detta finns det skolor, främst fristående, som fortfarande inte har skolbibliotek som en integrerad del av skolan utan hänvisar till närmaste folkbibliotek, vilket i vissa fall ligger bort. anser att skolbiblioteken ska vara en integrerad del av skolan och att alla skolor ska ha skolbibliotek med utbildad personal. Även om omfattningen av dessa bibliotek självfallet kan variera ska det inte räcka med biblioteksbussar eller stadsbibliotek. Dessa ska ses som kompletterande verksamheter till det integrerade skolbiblioteket snarare än ersättning. Vi menar därför att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att elevernas rätt till skolbibliotek stärks. Skolbiblioteken ska ge eleverna tillgång till ett rikt utbud av medier och såväl skön- som facklitteratur. Ett bibliotek där välutbildad bibliotekspersonal samarbetar med den pedagogiska personalen kan locka fram och tillfredsställa barnens och ungdomarnas läslust, nyfikenhet och forskarintresse samt även hjälpa dem att orientera sig bland nya medier och i flödet av information på nätet. Forskningen visar att detta arbetssätt också höjer elevernas studieresultat. De bemannade skolbiblioteken har tyvärr blivit färre, visar statistik från . av de svenska eleverna har tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Tillgången till skolbibliotek är lagstadgad men inte att de ska vara bemannade. läser barn mindre än för . Läsningen och upptäckandet av litteraturen är avgörande för varje barns läsförståelse, skrivande och kritiska tänkande. Skolbibliotekarier har en nyckelroll att spela när det kommer till att öppna dörrar till litteratur och medier. menar därför att det är viktigt att alla barn och unga får möta kunnig personal på just ett skolbibliotek. Vi menar att det ska finnas ett krav på skolbibliotekarier i skollagen. Detta vill vi också att ställer sig bakom. Utöver detta, herr ålderspresident, vill jag bara i dessa mycket märkliga tider tacka all skolpersonal som gör sitt allra bästa i det läge som har uppstått. Jag är också glad att vi har varit överens om de lösningar som än så länge har presenterats av partierna i utskottet. Jag hoppas att det kan fortsätta vara så även de kommande veckorna. 17 (KD): Grundläggande frågor om utbildning Jag vill inleda med att yrka bifall till motion 2019/20:3188 yrkande 22, men jag står förstås bakom alla våra övriga förslag i vår motion. I denna debatt diskuterar vi grundläggande frågor om utbildningen. Utskottets betänkande inleds mycket riktigt med ett kapitel om skolans värdegrund. Vi kan vara stolta över den värdegrund som anges i skollag och läroplan. I skollagens portalparagraf slås följande fast: ”Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.” I läroplanen fördjupas detta: ”Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.” I läroplanen står vidare att ”skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet”. Det finns uppenbarligen en hel del att jobba med bland elever och dessvärre även bland lärare. En rapport från kristna råd, SKR, där de flesta kristna trossamfunden ingår, visade att hälften av de tillfrågade ungdomarna upplever kränkningar i skolan. Det mest uppseendeväckande är att det i en fjärdedel av fallen är lärare som kränker. Jag talade i går med ledaren för en av de kristna elevorganisationer som samverkat i SKR:s undersökning. Hon framhöll att det som många elever tycker är svårast att hantera är just när lärare och andra vuxna ifrågasätter och hånar deras tro inför klassen. Att som elev bli hånad, fördummad och ifrågasatt av sin lärare, som man står i beroendeställning till, dessutom inför sina klasskamrater, ska ingen behöva bli utsatt för i ett samhälle som har skrivit under på de mänskliga fri- och rättigheterna. Värst av allt är kanske att elever i SKR:s undersökning har uppgett att ingen har brytt sig när de har vänt sig till skolan för att få hjälp. Uppenbarligen finns det i vårt svenska sekulariserade samhälle en stor okunskap om och brist på förståelse för troende. Här behövs omfattande fortbildningsinsatser. Alla som jobbar i skolan måste på ett professionellt sätt kunna hantera att det finns människor med olika filosofiska och religiösa övertygelser, likaväl som andra minoritetsgrupper. De ska bemötas med respekt, även om man som lärare eller elev inte själv delar denna övertygelse. Detta är något som vi behöver återkomma till i det fortsatta arbetet. Jag går vidare till ett annat ämne. Det är viktigt, både för rättssäkerheten och för det allmänna rättsmedvetandet, att betyg är lika mycket värda i alla delar av landet. finns det exempel på duktiga, ambitiösa elever som har bytt skola och plötsligt har fått mycket svårare att få lika bra betyg som på den gamla skolan. Det finns också exempel på det motsatta, att vissa elever söker sig till skolor som är kända för att vara generösa med att ge höga betyg. Så ska vi inte ha det. Betyg ska vara lika mycket värda, oavsett vilken skola man har gått på. Grundläggande frågor om utbildning I kommittémotion lyfter vi fram vikten av att alla skolor ska ha ett systematiskt kvalitetsarbete för att säkerställa likvärdig betygsättning. Vi vill använda de nationella proven som riktmärke. Det förutsätter i sin tur att de nationella proven rättas externt och inte av personal på elevens skola som kan ha ett egenintresse av att kunna uppvisa goda resultat. Digitalisering av de nationella proven skulle underlätta, och vi förutsätter att snart får till en sådan nationell plattform. vill därför ge i uppdrag att ta fram en modell för hur betygen ska korreleras mot resultaten i de nationella proven, inte på individnivå men väl på gruppnivå för respektive skola. Om det handlar vårt yrkande i dagens debatt. Jag yrkar bifall till reservation 8. 18 (L): Det här är ett omfattande betänkande. Ett av de viktigaste områdena i betänkandet är avsnittet om studiero och trygghet. Liberalerna vill särskilt lyfta upp vikten av det brottsförebyggande och det förebyggande arbetet. Vi har sett ökade arbetsmiljöproblem på skolor. Våldet och hoten ökar i skolor, inte minst mot personalen, både lärare och rektorer. Men även mobbningen elever emellan är ett problem. Även om vi ser att vissa kunskapsresultat går åt rätt håll kunde vi i SCB:S undersökning om hur det står till med mobbningen elever emellan tyvärr se att andelen elever som upplever mobbning ökar. Det gäller inte minst i åldrarna 11, 13 och 15 och både pojkar och flickor. Det går åt fel håll. Det förekommer fortfarande att elever mobbar varandra. Det förekommer kränkande behandling, mobbning och trakasserier. Det som är särskilt allvarligt är att det fortfarande bagatelliseras på en hel del skolor. Man tar alltså inte tag i det utan tror att det är en del av vardagen och den kultur som kan råda på en viss skola. Vi måste med alla medel markera att det inte är acceptabelt. Liberalerna har lagt fram en motion för att betona hur viktigt det är att fortsätta arbeta för att förebygga mobbning. I utbildningsutskottets betänkande hänvisar man till det utredningsuppdrag som gavs inom ramen för januariavtalet. Men där ligger stort fokus på våld och hot mot elever eller mot skolans personal. Vi menar att det inte riktigt täcker in det vi efterfrågar. Därför kommer vi att yrka bifall till reservation 6 i betänkandet, för att betona hur viktigt det är att det finns rutiner. Om man har ordningsrutiner ska det stå glasklart att man ska agera direkt när elever mobbas och att det inte ska bagatelliseras. Utifrån Skolinspektionens skolenkät och andra mätningar ser vi också generellt sett att även om ordningsrutiner finns är de inte alla gånger kända på skolan. Det framkommer också i enkäterna att även om ordningsrutinerna är kända leder de inte alltid till en konsekvens. Om man ska skydda de mest utsatta eleverna, de som utsätts för mobbningen, måste man ha tydliga ordningsrutiner. Då måste vuxenvärlden – elevhälsa, rektor och lärare – agera direkt vid minsta lilla incident. Och om det går så långt måste man stänga av eller flytta en elev till en annan skolenhet, även om det skulle vara mot elevens eller vårdnadshavarens uppfattning. Det är den som blir mobbad som ska få stanna kvar i skolan, inte den som mobbar. Grundläggande frågor om utbildning Jag har som skolpolitiker inte hört om ett enda fall där den som blir mobbad får stanna kvar. är det den som mobbar som får stanna kvar, medan den som utsätts för mobbningen får flytta till en annan skolenhet eller i värsta fall till och med till en annan kommun. En sådan ordning kan vi aldrig acceptera. 19 (S): Jag måste medge att det känns en aning märkligt att stå här i kammaren när situationen är som den är. blir det tydligt hur viktiga samhällsfunktioner är och att de berör människor i deras vardag. Skolan och utbildningen har här en väldigt central roll. För sedan tog jag och min partikollega emot en grupp elever från i . Det var en fantastiskt engagerad och livlig grupp elever som hade vunnit ett pris, Årets teamwork. De hade fått följande motivering: ”Elevkåren har ett gott samarbete med skolledning och personal som präglas av tillit och ömsesidig respekt. har de tillsammans startat ett initiativ för att synliggöra och aktivt arbeta med likabehandlingsfrågor på skolan. Detta för att förebygga kränkningar och diskriminering samt främja en trygg och vänlig skola.” Varför tar jag upp detta, herr ålderspresident? Jo, det är så viktigt att visa att ansvar och inflytande hänger ihop och att delaktighet, ömsesidig respekt och gemensamma riktlinjer skapar trygghet och på så sätt också studiero. debatterar vi betänkande UbU 11. I det hanteras en rad olika motioner. Många av dem har haft en förenklad behandling. Jag vill här yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. För mig som socialdemokrat är det gemensamma oerhört viktigt. I ett starkt samhälle ska du veta att skolan finns för dig och ditt barn. Det är viktigt att poängtera att alla skolor ska vara bra och att kunskap och bildning alltid ska sättas i främsta rummet. Inga elever ska behöva byta skola för att de inte får det stöd de behöver. Den utbredda skolsegregationen måste brytas och likvärdigheten stärkas genom fler välutbildade och behöriga lärare i hela landet. Det kräver stora investeringar. För mig kommer detta alltid att vara viktigare än stora skattesänkningar och privatiseringar. Skolan har ett stort och viktigt uppdrag. Skolan ska verka för jämställdhet. Den ska gestalta och förmedla lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla människor, oberoende av könstillhörighet. I enlighet med grundläggande värden ska skolan också främja interaktion mellan eleverna, oberoende av könstillhörighet. Allt ska ske inom ramen för vetenskap och beprövad erfarenhet. Det är positivt att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor. fattade den socialdemokratiskt ledda regeringen beslut om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för samtliga områden inom skolan. Motsvarande förslag till ändringar i läroplanerna finns för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. De bereds inom . Grundläggande frågor om utbildning debatterades frågan om trygghet och studiero. Det är väldigt viktiga frågor, och de berörs även i detta betänkande. Låt mig vara tydlig med att vi aldrig kan acceptera stök och bråk i skolan som gör att lärare slutar och elever inte kan koncentrera sig. Vi måste ta ett samlat grepp om detta för varje elevs och lärares bästa. Därför ska vi fortsätta att satsa på rektorer, lärares ledarskap, förbättrad elevhälsa och fler speciallärare och specialpedagoger. Trygghet och studiero i skolan är en grundförutsättning för lärande och utveckling. uppger mer än var tredje elev att studieron brister och så många som av lärarna att de upplever en otydlighet om vilka befogenheter de har att kunna ingripa för att upprätthålla trygghet och studiero. Det är förstås allvarligt. Därför tillsatte regeringen, i enlighet med ett socialdemokratiskt vallöfte och januariavtalet, en utredning , precis som nämnde tidigare. Uppdraget är att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero. Direktiven till utredningen är utmärkta. Utredaren ska ta ett brett grepp och titta på både förebyggande och disciplinära åtgärder. Det finns mycket att ta till sig av de motioner som berörs i betänkandet, men av naturliga skäl hinner jag inte ta upp allt. Avslutningsvis vill jag dock lyfta fram fritidshemmets betydelse för våra barn och elever. Jag har förmånen att känna en av världens kanske bästa fritidspedagoger. Det är en pedagog som i olika sammanhang stöttar sina lärarkollegor i klassrummet och motiverar, stimulerar och bidrar till barnens utveckling genom att ge dem verktyg för att finna svar och bilda sig genom att vara kreativa och tänka annorlunda. Det är en fritidspedagog som förutom att vara i klassrummet även är den vuxna person som barnen leker med, hoppar upp i knäet på, låter sig bli kliade på ryggen av och får kärleksfulla kramar av. Det är en fritidspedagog som genom att berätta om och använda sig av materialet de finner genom lek och lust i skogen intill skolan skapar motiv och konstverk som aldrig skådats. Det är något nytt och roligt och år. Det är en fritidspedagog som bidrar till ny kunskap om andra kulturer och som låter barnen komma in i en fantasivärld genom sång, dans och teater. Jag skulle vilja påstå att det är en multibegåvning. Det finns väldigt många fritidspedagoger som är precis så här fantastiska som den jag talar om. De vill ha fler kollegor, och de vill ha förutsättningar för att ge fler barn chansen till en meningsfull fritid efter skolan som en del av den samlade skoldagen. Sedan den socialdemokratiskt ledda regeringen tillträdde 2014 har satsningar på fritidshemmen gjorts. lämnas ett statsbidrag för att anställa mer personal. Fritidshemmen ingår i Samverkan för bästa skola, men mer behöver göras. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns och också föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten så att fritidshemmets kompensatoriska uppdrag stärks. Jag ser verkligen fram emot förslagen som ska göra att vi kan fortsätta att utveckla denna viktiga verksamhet. Grundläggande frågor om utbildning Vem är då denna fantastiska fritidspedagog som jag ägnade att tala om? Det är min mamma, som lämnar sitt jobb då hon går i pension. Hennes passion och drivkraft i livet är att bidra till barnens lycka och utveckling. Hon är inte ensam om denna drivkraft. Det är vår skyldighet att verka för att alla som jobbar inom skolan ska få rätt förutsättningar att kunna utföra sitt viktiga uppdrag. Det är nämligen i skolan som grunden för framtiden sätts. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) betänkande 2019/20:UbU15 20 (M): är en kunskapsnation. Det är resultatet av en lång tradition där vi har satsat på både bildning och utbildning, vilket är grunden för tillväxt och välstånd i samhället. Vi moderater vill ha en hög internationell kvalitet på våra högskolor och lärosäten. vill vi använda resurserna på ett effektivt sätt så att både studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov kan tillgodoses. För att bättre styra mot högsta kvalitet på utbildningen och excellens i forskningen vill vi moderater ha kvalitetsutvärderingar och en nationell rankningslista över program och kurser. Vi vill även se ett nytt resurstilldelningssystem som premierar kvalitet. Vi är oroliga över att utbildningskvalitet har sjunkit och också att vår medelstilldelning har halkat efter. I stället premierar vi kvantitet mer än kvalitet. En fråga av högsta aktualitet , när lärosätena har övergått till eller alltmer ställer om till distansundervisning, är något som vi moderater ser ett stort behov av, nämligen att det måste tas fram en samlad digital strategi för lärosätenas digitalisering. Vi vill ge högskolor och universitet i uppdrag att utarbeta en strategi om digitalisering, modern it-infrastruktur och nätbaserad utbildning. Arbetet med utbildning online, så kallad MOOC, måste stärkas både i nuvarande situation och i likartade kriser. Det måste också stärkas för att ska kunna konkurrera med lärosäten och universitet i världen. Avslutningsvis, herr ålderspresident, vill jag yrka bifall till reservation nr 5, som handlar om en digitaliseringsstrategi för högskolorna. 21 (SD): Jag yrkar bifall till vår reservation nr 1. Vi har just nu en allvarlig pandemi som även drabbar studenter på olika sätt. Kurser och lärosäten kommer att stänga igen sin fysiska verksamhet för att i stället växla över till distansundervisning. är det här mycket kloka beslut. Vi befinner oss i en allvarlig situation, som alla vet. Det här kommer sannolikt att orsaka problem på en del utbildningar, men jag tror att lärosätena får lösa detta efter hand. En del studenter och anställd personal kommer att klara detta bra, andra mindre bra. Det får vi nog kallt räkna med . Det är nu vi alla sätts på prov. Regeringen har också pratat om förslag som möjliggör att studenter som på grund av omständigheterna missar poäng ändå får en tryggad försörjning genom CSN. Det är en mycket efterlängtad åtgärd för landets oroliga studenter.