prot · H80928 · 2020-11-03 00:00:00 — Här kan man alltså säga att gränsen passerades med råge. Min fråga till statsrådet blir: Ämnar statsrådet tydligt ge direktiv till myndigheten via regleringsbrev att öka resurserna på väg? Vi vet ju att det som sker där ute skapar förutsättningar för annan brottslighet. 26 Statsrådet (S): Tack, , för ännu en interpellation om detta viktiga ämne! Till saken hör att har fått särskilda medel som ska redovisas senast i årsredovisningen . Vi brukar inte ge dubbla uppdrag till myndigheter, utan myndigheten ska först redovisa sina uppdrag innan man tittar på om man ska ge ytterligare uppdrag. Men på det här området kan man notera att rikspolischefen själv har sagt att trafikbrottsligheten är en viktig fråga. Det finns länkar. Jag tror att vi ska läsa svaret som att det är dessa delar, men sedan är det också arbete med att förebygga, upptäcka och utreda brott – detta stod i meningen efter – som är en viktig del i kontrollarbetet. Man kan nämligen utreda andra typer av brott som är kopplade till att det inte är ordning och reda på vägarna. Detta är alltså en viktig fråga. Hela kontrollverksamheten har ju lidit lite grann – det har vi diskuterat förut. Vi har haft för få kontroller på väg. är vi kanske inte uppe i den volym som vi skulle vilja ha, men vi ser att kontrollerna på väg har ökat 2020. Jag tror att den senaste statistiken sträcker sig . Ja, januari–oktober har myndigheten ökat antalet kontroller jämfört med – det gäller kör- och vilotider, farligt gods och flygande inspektioner. Men jag tror att mer måste göras på detta område. Därför blir jag glad när säger att de nu utbildar fler kontrollanter. Det krävs nämligen en specifik kunskap för att hantera inte minst tung trafik och yrkestrafik, och då har man fler personer som har den specifika kompetensen. Precis som vi vet har vi också tillsatt en utredning som ska titta på hela frågan när det gäller kontrollverksamhet av yrkestrafik på väg – även organisatoriska åtgärder – för att fler ska följa reglerna. Det är ett väldigt viktigt arbete där vi tittar på hur olika myndigheter kan samverka och framför allt i vilken organisatorisk form vi ska ha dessa kontroller. Vi i regeringen har bestämt oss. Vi har sett att detta område har präglats av för mycket hallaballoj, för lite ordning och reda, för få ordentliga regler och för lite uppföljning. Det har lett till att vi har flaggat ut en del av våra företag från . Vi har sett att internationella företag har kommit hit och brutit mot våra regler. Därför har vi skärpt regelverket när det gäller cabotage. Vi har infört regler om klampning. Vi har skärpt straffen. jobbar vi inte minst med uppföljningsfrågorna, dubbdäcksfrågan, frågor om alkotester och andra frågor. På detta område jobbar inte minst infrastrukturministern väldigt hårt med sin del av ansvaret för detta. Mitt ansvar är naturligtvis , men jag är trygg med att kommer att fortsätta att utveckla verksamheten när man fortsätter att växa. Rikspolischefen har sagt att detta är ett område som han vill se mer av. Då tror jag att det också kommer att ske. 27 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Tidningen gjorde en redovisning av den här tunga veckan. Då hade man ett 700-procentsfall – . Då pratar vi inte om ett tungt fordon, för det skulle bokstavligt talat sjunka genom asfalten om det vore så tungt. Här handlar det om fordon på tre och , som då lastas så mycket att de kommer upp i dessa enorma överlaster. Överlastas ett lätt fordon förstår var och en att det påverkar trafiksäkerheten negativt. Det påverkar också fordonets förmåga att bära lasten. Varför gör man så här? Jo, det gör man för att undkomma kravet på färdskrivare. Det krävs inte trafiktillstånd i internationella transporter. Man flyger helt enkelt under radarn när det gäller kör- och vilotider. Inte ens vilotidsförordningen täcker detta. Man lägger alltså mycket av godstransporterna på de lätta fordonen, och då kan förarna i princip sitta och köra dygnet runt. De kör då med dessa laster. Under den vecka man var ute i polisregion kontrollerade man 102 lastbilar. Polisens trafikgrupper och gränspolis samverkade med och under trafiksäkerhetsveckan. Resultatet blev följande, skriver man i Trailer: ”42 av de kontrollerade fordonen anmärktes med brister och 2 belades med körförbud. 2 förare ertappades med att köra på någon annans förarkort och totalt rapporterades 11 förare för brott mot kör- och vilotidsreglerna. Längsta dagliga körtid var och .” Hör och häpna! Då är det inte kvar . och var den dagliga körtiden. Jag skulle vilja se de händer som kommer upp i luften när man säger: Jag vill möta en sådan förare. ”7 förare av fordon över och 16 förare av lättare fordon rapporterades för överlast. Högsta tillåtna maximilast överskreds . 14 fordon hindrades för fortsatt färd. 19 ADR-fordon kontrollerades varav 6 brott rapporterades.” ADR är alltså farligt gods. Det är ett ämne som kan vara skadligt för människor och miljö. ”18 förare rapporterades för hastighetsöverträdelser. 1 förare rapporterades för olovlig körning. 11 förare fick sina körkort omhändertagna för hastighetsöverträdelser, kör- och vilotidsbrott samt för överlast.” Det här var en enhet, trafikpolisen i polisregion , . För mig berättar dessa siffror hur det verkligen förhåller sig ute på vägen. Det visar med all önskvärd tydlighet var man behöver lägga resurser för att stävja detta. Detta inverkar självklart negativt på trafiksäkerheten. Det sätter konkurrensen för transportnäringen ur spel. Men det försörjer också den kriminella verksamheten, för de kriminella skapar sina ekonomiska muskler i detta. Jag ställer frågan igen: Avser ministern att förtydliga i regleringsbrevet att polisen ska öka resurserna för att kontrollera på väg? 28 Statsrådet (S): Jag vill först bara igen förtydliga att polisen redan har detta i sina regleringsbrev: att de ska jobba med dessa frågor och återrapportera senast i årsredovisningen hur arbetet har bedrivits och vilken effekt arbetet har fått. Jag kan konstatera att kontrollerna på väg har ökat hos , , fast från låga nivåer. Min ambition är att de ska fortsätta att öka och att polisens tillväxt, nu när man växer, ska leda till att brott på väg beivras i större utsträckning. Jag tror att det är viktigt av precis de skäl som anför. Det handlar om ordning och reda i branschen och om arbetsmiljön för dem som jobbar. Det handlar också om att beivra brott och kriminell verksamhet i . Ytterst handlar det även om säkerheten på väg. Där har vi i ett väldigt ambitiöst långsiktigt mål, en nollvision, om noll döda på vägarna. Vi har också ett väldigt kraftfullt etappmål om en halvering av dödligheten på vägarna . Det är min absoluta bedömning att kontrollerna på väg måste öka om vi ska lyckas med detta. Risken att bli upptäckt måste öka. Fler måste bli av med körkortet när de bryter mot reglerna. Fler företag som bryter mot de regelverk som finns i måste dömas för detta. Det ska vara kostbart och kännbart om man bryter mot reglerna. Annars kommer vi inte att uppnå vår ambition om att halvera antalet omkomna i trafiken till 2030. har djup kunskap på området. Jag är glad över att han ger beröm till polisregion för deras arbete . Men detta visar också hur mycket man upptäcker när man kontrollerar. Det arbetet måste fortsätta att växa . 29 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jo, jag hade ett långt och givande samtal med chefen för trafikpolisen uppe i polisregion . Vi diskuterade hur man på bästa sätt ska kunna nå ut och få ett bättre resultat i det arbete man gör. visar hur duktiga de är när de får vara ute och, så att säga, söka av. De tjänstemän som ägnar sig åt denna typ av kontroll har ju en ganska bra känsla för vilken typ av fordon de ska stoppa. De har koll på vilka fordon som rör sig i området och på vilka bolag som köper denna typ av transporter. Man har en stor kunskap när det gäller att komma åt detta, men det krävs att man bygger upp den erfarenheten . Jag själv slutade på myndigheten , och jag har sett hur detta har avvecklats . Det tar tid att bygga upp den kompetensen igen, för det handlar inte bara om att kontrollera förarnas körkort och kör- och vilotider. Det handlar också om tillståndsdelen, farligt gods, vikter och lastsäkring. Får det släpet hänga på det fordonet och så vidare? Det är en komplex verksamhet att jobba i. Dessutom ska man bygga upp kunskapen om transportflöden, så att man hittar dem som regelmässigt bryter mot reglerna. Jag kommer att bevaka frågan, som statsrådet säkerligen anar. Det kommer säkert att bli fler debatter framöver om detta, men jag tackar för en bra debatt . 30 Statsrådet (S): Tack, , för interpellationsdebatten! Jag känner mig säker på att Morell kommer att fortsätta att interpellera och att vi kommer att fortsätta att debattera de här viktiga frågorna. Regeringen är fast besluten att ta krafttag för ordning och reda på vägarna och för att förbättra regelefterlevnaden. Yrkestrafiken ska präglas av sund konkurrens, sjysta villkor och god arbetsmiljö för förarna på vägarna, och vi ska se till att polisen den här vägen också kan komma åt kriminell verksamhet runt om i . ska växa, och det arbetet är påbörjat. Jag fick information om att det pågår en utbildning till bilinspektör just , och det planeras ytterligare en kurs . Det visar ju att polisen nu fyller på med ny kompetens på det här området, vilket jag tror är helt nödvändigt. Jag vill även uppmärksamma den stora utredning som vi har tillsatt och som ska titta på hur kontrollverksamheten av yrkestrafik ska bedrivas effektivare än . Utredningen ska också lägga fram förslag på en samlad organisationsform för kontrollverksamheten. Kontrollerna ska bli bättre, och reglerna ska följas. Med effektivare vägkontroller kommer fler att följa reglerna, och då har vi också större chans att uppnå vår nollvision eller etappmålet om att minska antalet omkomna med hälften . Det är ett arbete som jag är helt säker på att och jag kommer att fortsätta att diskutera framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:62 om säkerhetsrisker med införandet av 5G-nätet 31 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på säkerhetsriskerna med det nya 5G-nätet och vilka åtgärder jag avser att vidta framgent för att ska ha en uppdaterad och relevant lagstiftning när det gäller it-infrastruktur. har också frågat mig vad jag har gjort för att tillgodose det tillkännagivande som riktade till regeringen angående Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens möjligheter att överklaga tillstånd till regeringen. Utbyggnaden av 5G är en viktig förutsättning för framtida digitala tjänster och spelar en stor roll i digitaliseringen. I takt med införandet av 5G kommer samhällets stora beroende av tillförlitliga elektroniska kommunikationstjänster att öka ytterligare. När betydelsen av kommunikationsnäten ökar ökar även samhällets känslighet för risker och sårbarheter. Lämpliga krav måste därför kunna ställas på säkerheten. För att 5G-näten ska hålla en tillräckligt hög säkerhetsnivå behöver säkerhetsaspekterna beaktas redan när näten byggs upp. Regeringen har tidigare vidtagit åtgärder för att stärka säkerheten i 5G. får tillstånd att använda radiosändare bara beviljas om det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Tillstånden kan också förenas med villkor som innehåller krav som är av betydelse för säkerhet. Om det visar sig att radioanvändningen orsakar eller kan antas orsaka skada för säkerhet kan ett befintligt tillstånd återkallas. De nya reglerna tillämpas när nu genomför en auktion av radiotillstånd i några av de frekvensband som är nödvändiga för att utrullningen av femte generationens mobiltelefoni ska kunna ta fart på allvar. Inför auktionen har PTS, i samråd med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, granskat de operatörer som ansökt om att få delta i auktionen och fattat beslut om vilka säkerhetskrav som ska gälla för att riskerna för säkerhet ska minimeras. Av beslutet framgår bland annat att vissa leverantörer utesluts och att centrala funktioner i 5G-näten inte får vara beroende av personal eller funktioner som är placerade i utlandet. Regeringen arbetar med frågan om säkerhet i 5G på flera sätt. Vi har i samverkan med övriga länder inom Europeiska unionen analyserat risker med 5G och tagit fram rekommendationer om hur riskerna kan hanteras. Regeringen har även gett i uppdrag att kartlägga de främsta hoten mot och riskerna för den svenska infrastrukturen för elektronisk kommunikation. Redovisning av uppdraget ska ske . PTS har utfärdat föreskrifter med säkerhetskrav som gäller alla operatörer och både fasta och mobila nät. har PTS kompletterat föreskrifterna med skärpta säkerhetskrav inför upphandling av utrustning och tjänster. De gör nu också en översyn av samtliga säkerhetsregler i föreskrifterna. arbetar med genomförandet av den nya EU-regleringen för sektorn, som innehåller stärkta krav på operatörer att vidta säkerhetsåtgärder och rapportera säkerhetsincidenter. Frågan om Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens möjligheter att överklaga beslut om radiotillstånd till regeringen bereds i . Reglerna om överklagande måste utformas i enlighet med . Som framgår av regeringens proposition Skydd av säkerhet vid radioanvändning innefattar prövningen i ärenden som rör tillstånd att använda radiosändare en rad olika bedömningsgrunder. I de delar som inte tar sikte på frågan om säkerhet är det inte lämpligt att prövningen av överklaganden görs av regeringen. Det är också förenat med praktiska svårigheter att låta de delar av ett överklagande som berör säkerhet överklagas till regeringen medan övriga delar överklagas till förvaltningsdomstol. 32 (M): Tack, digitaliseringsministern, för svaret på min interpellation! Utvecklingen av den första frågan i min interpellation, kopplad till 5G, har till del tydliggjorts genom det utlåtande som Försvarsmakten och Säkerhetspolisen gjorde tillsammans med PTS beträffande femte generationens mobilnät. Det var i mina ögon ett mycket klarsynt och relevant ställningstagande av Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, som pekade på vikten av att noggrant både utvärdera och vidta åtgärder mot de säkerhetsrisker som kan vara kopplade till 5G-utrustningen. Det visar att vi i det här fallet har fått en bra och rådig lagstiftning på plats som ger staten rådighet att väga in säkerhetsaspekter när det gäller femte generationens mobilnät. Det är i grunden bra. Jag tror att jag och skiljer oss åt just i frågan om instansordningen eller överklagande, det vill säga om detta ska ske till regeringen eller till förvaltningsrätten. Detta återkommer jag till i mitt andra inlägg. Låt mig först säga att digitaliseringen i allmänhet och 5G i synnerhet skapar stora möjligheter för vårt samhälle. Det skapar förutsättning för självkörande bilar, autonoma fabriker och smarta städer. Det är några exempel på detta. Den snabba teknikutvecklingen förenklar vår vardag och skapar möjligheter till smidiga och effektiva lösningar på många områden. I grunden handlar allt detta om att 5G till stora delar kommer att bli det centrala nervsystemet i hur människor faktiskt lever sin tillvaro , åtminstone fram till dess att vi får 6G på plats. Digitaliseringen skapar också stora beroendeförhållanden och stora sårbarheter, speciellt om den infrastruktur som ska leverera digitaliseringen inte är tillräckligt säker, och just här blir 5G-tekniken viktig och central. Vi har ett problem i . Det finns på ett generellt plan ett växande gap mellan digitalisering och cybersäkerhet. Digitaliseringen går i exponentiell hastighet, och tyvärr händer det ofta att säkerheten kommer efter eller i andra hand. Den trenden är vi långt ifrån ensamma om på internationell nivå, men vi sticker ut i sammanhanget. I Index rankades som världens femte mest digitaliserade land. Gott så – det är alldeles utmärkt. Svenskarna är kända för att vara early adopters och duktiga på att ta till sig ny teknologi. Men när man utvärderade vår cybersäkerhet kom vi faktiskt inte förrän på plats 32. Även MSB har sett detta problem. Man påtalade i sin nationella risk- och sårbarhetsanalys att ”förtroendet för digitaliseringen, och samhällsnyttan av den, hotas om inte säkerheten prioriteras högt”. Man uppmanade också regeringen att ha en mycket starkare styrning på både central, regional och lokal nivå, inte minst när det kommer till att utveckla säkra kommunikationer. Detta är extra angeläget med tanke på att vi återupptagit det som heter totalförsvarsplaneringen. Detta blir än viktigare i ljuset av att de statssanktionerade, avancerade cyberangreppen har ökat i styrka och omfattning både på global nivå och mot . Vi har sett det även under pandemin, där problemet har växt i och med att folk jobbar på distans med osäkra kommunikationer. Säkerhetspolisen påtalade bara att cyberangreppen kostar miljardbelopp . Jag kan också konstatera att Säkerhetspolisen också lyfter att den kinesiska staten bedriver cyberspionage mot för att främja den ekonomiska utvecklingen och utveckla sin militära förmåga. Detta är också saker som vi måste beakta när vi ska utveckla nästa generation, alltså 5G. Min fråga till är: Varför har ett mål för digitalisering men inte för cybersäkerhet? Vi har ju som mål att vara världens mest digitaliserade land. 33 Statsrådet (S): Låt mig säga att det finns ett antal åtgärder och mål på cybersäkerhetsområdet, och det ska snart inrättas ett cybersäkerhetscenter. Dock sorterar cybersäkerhetsfrågorna i regeringen under inrikesminister . Vill man diskutera de frågorna i en djupare kontext får man ställa en interpellation till honom. Jag välkomnar att vidimerar att regeringens skärpningar har lett till ökad säkerhet i svensk radiokommunikation. Jag vill också passa på att tacka för det konstruktiva bidraget till lagstiftningen som och de andra partierna i kammaren har gett. Det gjorde att kunde ha en bra lagstiftning på plats tidigare än många andra länder. Detta innebär att svensk 5G-utbyggnad blir säkrare än i många andra länder och att den kommer att gå snabbare och med lägre kostnad än för de länder som kommer att få hantera säkerhetsfrågorna i efterhand när de redan har byggt sina 5G-nät och med de risker som medföljer. Det här hade inte varit möjligt om inte partier hade behandlat frågorna konstruktivt. Det vill jag passa på att tacka för. tar upp en rankning. När jag tittar på de rankningar som har gjorts av digitala förmåga konstaterar jag att det finns i storleksordningen 2 000 internationella rankningar som mäter denna förmåga på olika sätt. Även om det går att plocka ut en rankning här eller en rankning där som bevisar att är jättebra eller jättedåligt kan jag konstatera att den aggregerade bilden är att befinner sig i toppskiktet när det gäller digitalisering. Det gäller även säkerhet. Det är den aggregerade bilden av alla dessa rankningar. Sedan kan man välja att ta ut den ena eller den andra för att bevisa ett enskilt påstående. Men detta gör inte att vi ska slå oss till ro. Vi måste vara fast beslutna att ska vara det land i världen som är bäst på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det är vi inte om inte säkerheten är med från början. Vi vet att det är dyrare och sämre att lägga till säkerheten i efterhand. Därför måste hela styrningen finnas på plats. Det ska vara ett högt och bra säkerhetstänk i samma hastighet som digitaliseringen sker i övrigt. 34 (M): Jag vänder mig emot, , att man bara tar ansvar för digitaliseringen och hänvisar till ett annat statsråd i frågor om cybersäkerhet. Dessa frågor måste hänga ihop, och precis som statsrådet sa måste de hänga ihop från början. Jag nämnde en mätning. Det finns ett antal mätningar som pekar på att vi i är väsentligt skickligare på digitalisering än vad vi är på cybersäkerhet. Det finns en rad skäl till att det är så, uppfattar jag. Jag uppfattar att det är svårt att få ordning på författningsstödet. Det finns sju eller åtta lagar som måste beaktas i fråga om cybersäkerhet. Jag uppfattar att det har varit svårt att få ihop myndighetssamverkan, och jag uppfattar att det har varit mycket svårt att få ihop samverkan mellan myndigheterna och näringslivet i detta. Jag kan också konstatera att det har dröjt en del, och det är kopplat till att etablera det nya cybersäkerhetscentret. Alla andra nordiska länder har sådana center på plats, vid sidan av , fru talman. Det här är några av problembilderna jag har försökt att ge. Jag ser risken att prata om digitalisering i stuprör kontra cybersäkerhet. Det är man inte betjänt av. Jag vill ändå ta upp frågan om instansordningen. Jag uppskattar vad Ygeman sa om att han uppfattade att lagen faktiskt blev bättre efter riksdagsbehandlingen. Det var ändå så att tillkännagav för regeringen att överklaganden från Säkerhetspolisen och Försvarsmakten bör ske till regeringen, inte till förvaltningsrätten. Det var också ett enigt försvarsutskott som ställde sig bakom detta. Det finns tre tungt vägande skäl för att vi bör ha den ordningen, det vill säga att överklaganden i sådana frågor bör gå till regeringen snarare än till förvaltningsrätten. Det första skälet är principiellt viktigast, nämligen att detta är en fråga som berör nationella säkerhet och därför bör avgöras av regeringen och inte i en förvaltningsdomstol. Detta är ett beslut som kräver, som britterna säger, a whole-of-government approach, det vill säga en sammanvägd bedömning av alla väsentliga nationella säkerhetsintressen, och det är ytterst regeringen som är ansvarig för rikets säkerhet, eller säkerhet som det heter nu när den nya säkerhetsskyddslagen kommit på plats. Det andra skälet är att det finns prejudicerande fall där regeringen faktiskt fattar beslut i frågorna, till exempel i lagen om särskild utlänningskontroll. Vi tittar nu på frågan om vilken instansordning som ska finnas för utländska direktinvesteringar i företag och aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet; om beslut ska fattas av regeringen eller i förvaltningsdomstol. Vår uppfattning är att dessa frågor hör hemma i regeringen. Det tredje skälet är att vi uppmanar Ygeman att lyssna på professionen. Vid remissbehandlingen av lagen som hanteras nu var både Säkerhetspolisen och Försvarsmakten tydliga med att de tyckte att det var en mer naturlig ordning att överklaganden faktiskt sker till regeringen och inte till en förvaltningsdomstol. Jag förstår naturligtvis frestelsen för regeringen att skjuta ifrån sig ansvaret i sådana frågor. Det kan vara svåra och komplexa avvägningar som behöver göras, men jag uppfattar att man då inte tar ansvar för helheten när det kommer till säkerhet. När avser regeringen att återkomma till , digitaliseringsministern, beträffande sitt slutgiltiga ställningstagande om instansordning och om till vem överklaganden ska ske – till regeringen eller till en förvaltningsdomstol? 35 Statsrådet (S): Naturligtvis hänger frågorna om digitalisering och cybersäkerhet ihop, men det finns också en tydlig avdelning för vilket statsråd som har hand om vilken fråga. Riksdagsordningen sätter gränser för vilka frågor som statsråd kan besvara i interpellationsdebatter. Det känner säkert till eftersom det är en ordning som även bekänner sig till. Frågan om instansordningen bereds i , men jag kan konstatera att frågan är betydligt mer komplicerad än vad här vill göra gällande. Jag tror i grunden att det är ett noggrant avvägande som måste till för att slå vakt om hållning som rättsstat, höga säkerhetsnivåer och möjligheten för företag att få en rättvis prövning. I den frågan får vi helt enkelt återkomma när beredningen är slutförd. 36 (M): Låt mig avslutningsvis, , vidga debatten något bortom 5G specifikt och olika instansordningar, åtminstone vidga den utanför gränser och lyfta in en nordisk dimension. I samband med riksdagsbehandlingen av den nuvarande lagstiftningen lyfte vi moderater upp att det också finns skäl att fördjupa det nordiska samarbetet om 5G. Tyvärr avslogs förslaget, men jag vill ändå lyfta upp frågorna eftersom jag tycker att de är viktiga.