prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — När man arbetar med lagstiftning för och reglering av finansmarknaden och den ekonomiska politiken samt med hur marknadsekonomin ska regleras är det särskilt viktigt att det finns en särskild hänsyn till dem som befinner sig i utsatta situationer, exempelvis till dem som riskerar att bli överskuldsatta. Det är också viktigt att vi agerar med kraft för att upprätthålla förtroendet för finansmarknaderna, till exempel när det gäller penningtvätt, och att dessa institutioner inte används för kriminalitet och för att förstöra för vårt gemensamma samhälle. Den statliga förvaltnings- och arbetsgivarpolitiken måste också bedrivas på ett effektivt och kvalitetsinriktat sätt som säkerställer både kompetens och att staten föregår med gott exempel för andra organisationer och arbetsgivare. initierade tillsammans med , som vi hört från föregående talare, ett utskottsinitiativ i finansutskottet gällande förstärkt arbete mot just penningtvätt. Vi pekade på det som ett internationellt problem som utgör ett hot mot det finansiella systemet och på det mycket allvarliga i de omfattande och återkommande rapporteringarna om misstänkt penningtvätt i det svenska banksystemet. enades utskottet om ett tillkännagivande. Det sitter nu en statlig utredning som undersöker och utreder på vilket sätt bäst kan stärkas för att ytterligare skärpa det svenska arbetet mot penningtvätt, och det är mycket bra. I vår budget har vi därutöver föreslagit en ambitionshöjning med ett tillskott på 20 miljoner utöver regeringens förslag för att bekämpa penningtvätt. Vi ser att servicen i behöver bli bättre och nå fram i hela landet. För att motverka den nedgång vi ser när det gäller både myndigheter och kommersiell service och stärka servicen på landsbygden tillskjuter vi mer medel från sida. Vi vill öppna ytterligare sju servicekontor, så att fler personer får tillgång till myndigheter närmare där man bor. Vi vill också stärka arbetet med att stötta dagligvarubutiker och annat på landsbygden. Det här året har visat oss och fått oss att bättre förstå vad det är som skänker våra liv mening. Vi förstår det, men vi behöver också mäta och följa upp hur det faktiskt går för vårt land och dess medborgare från flera aspekter än de ekonomiska. Ett sådant livskvalitetindex eller ett arbete för att följa den utvecklingen initierades av alliansregeringen och togs vidare av den nuvarande regeringen. Det är mycket bra och välkommet. Men i vårt förslag föreslår vi att vi i uppföljningen ska lägga större tonvikt på goda relationer. Vi vet vilken stor betydelse de har för livskvaliteten. Det är kvaliteten i våra relationer som ofta avgör hur vi ser på våra liv. Det har väl också blivit tydligt under pandemin, när många av oss tvingas att avstå från just det som gör livet så värt att leva. Vi ser hur ensamhet är ett stort hot mot exempelvis vår hälsa. Regeringens redovisning behöver därför kompletteras med fler indikatorer just på detta område. Det ingår också i det kristdemokratiska förslaget inom utgiftsområde 2. Därutöver ser vi att fler statliga myndigheter behöver överväga att etablera sig i utsatta områden runt våra storstäder, framför allt , snarare än i . Därför förändrar vi hyresersättningen till statliga myndigheter för att främja den typen av förändringar. Det skulle kunna betyda mycket också för att skapa kringservice i områden där den typen av större arbetsplatser tyvärr är relativt sällsynt. Eftersom budgetförslag är en helhet avstår vi från att delta i beslutet om utgiftsområde 2. Men jag har här redogjort för de prioriteringar vi hade velat se om hade beslutat i enlighet med vårt budgetalternativ. Vi har anmält ett särskilt yttrande. 230 (S): Jag vill börja med att önska alla därhemma som lyssnar på det här en god jul och ett gott nytt år och även talmannen, talmanspresidiet och kansliet. Det är lätt att glömma det eftersom det är kvar. Men framför allt vill jag önska god jul och gott nytt år till våra fantastiska medarbetare i utskottskansliet, som har fått stå ut med oss under det här väldigt konstiga året och får göra det till och, vem vet, kanske alldeles för många dagar till beroende på hur det blir i vårt utskott framöver. Ni gör ett jättefint jobb som jag är stolt över. Jag vill också yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Som tidigare talare sagt är det utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning som vi talar om . Det är framför allt politiken för finansmarknaden i sin helhet men också statlig förvaltningspolitik och en rad andra verksamheter som ryms inom staten. Allt handlar i grund och botten om en ökad finansiell stabilitet, bättre konsumentskydd på finansmarknaden och bättre tillgänglighet till offentlig service. Den statliga närvaron i hela landet är en förutsättning för ett starkt samhälle, och den är bra för vår demokrati och vår tilltro till det offentliga . jobbade vi för att få ordning och reda i statsfinanserna. Vi betade av ett underskott som lämnades över till oss när vi tog över. Under de goda åren byggde vi upp en så kallad välfärdsreserv och fick till slut en statsskuldskvot som var den lägsta . Vi rustade den svenska ekonomin med muskler för att möta en eventuell avmattning i konjunkturen. avslutade jag med att säga att det kommer risker och att vi behöver vara förberedda. Man kan nu säga att 2020 blev ett jobbigt år för oss alla. har världen och genomgått en väldigt stor prövning. Våren var svår. Även om restriktioner senare lyftes både här och på andra håll i världen och vi hade förhoppningar om en mer normal tillvaro var det alldeles för tidigt att blåsa faran över. Coronan slår nu med full kraft mot vårt land. Coronakrisen har i första hand drabbat många människors liv och hälsa, men den har också lett till ett mycket bekymmersamt ekonomiskt läge. Den globala ekonomin har tagit paus helt och hållet. Hela branscher har sett sina intäkter försvinna. Och jag vet att det är många därhemma som har magont och är oroliga för framtiden, oroliga för sina jobb och för att inte kunna betala sin hyra och sina bolån. och hela världen har varit i ett historiskt mycket allvarligt läge. Detta drabbar självklart hela samhället. Men vi kan också konstatera någonting som jag är stolt över, att de politiska partierna i finansutskottet har kraftsamlat, gått ihop och gjort allt för att finna så många gemensamma lösningar som möjligt. Det är jag väldigt glad över, för så ser det inte riktigt ut i många andra länder i världen, vilket till syvende och sist går ut över dess medborgare. Vi har inte alltid kommit överens hela vägen, men jag är svinglad över att leva i detta land. Det är många undersköterskor, sjuksköterskor, läkare och mycket annan omsorgspersonal som i princip jobbat långa dagar för att rädda liv och vårda sjuka. Troligtvis, som det ser ut just , kommer de att behöva göra det ett bra tag framöver. De förtjänar all kredd och heder för det jobb de gör. Vi bär alla ett stort ansvar för att hjälpa dem och göra vårt bästa för att inte sprida smittan vidare. För att ytterligare underlätta för sjukvården har man sett till att folk får stanna hemma genom att till exempel ersätta för karensavdraget. tror jag att vi var uppe i strax över 1,4 miljoner i detta land som har nyttjat denna möjlighet, och det är bra. Som jag sagt har coronakrisen slagit hårt mot den svenska ekonomin, och det är fortfarande väldigt osäkert och svårbedömt vad som kan hända framöver. agerade vi därför kraftfullt och snabbt tillsammans i finansutskottet för att stötta livskraftiga företag och därmed försöka rädda så många jobb som möjligt. Vi har sänkt arbetsgivaravgifter och egenavgifter, infört kraftfulla omställningsstöd, korttidsarbete och så vidare. Det är historiska åtgärder för att rädda jobb och svensk produktionskapacitet. Mycket av detta startade , sedan var det en liten lugn period , och har vi fått förlänga och förändra många insatser. Vi vet inte ännu när krisen är över. Vi är beredda att agera ytterligare om krisen blir längre än vad vi alla hoppas på och att styra om i de olika system som finns på plats. Vacciner är förvisso på gång, men det kommer att ta tid innan vi kommer till ett normalläge. Inget land, inte ens , har oändliga resurser. Därför ska vi ta ansvar för att det finns pengar den dag vi kommer ur den här krisen. Den dagen kommer, även om det ser jobbigt ut just . Då måste vi vara redo att fortsätta att bygga ett starkare samhälle och sätta ny fart på . 231 (C): Det är inte vi får chansen att diskutera finansmarknaden här i talarstolen. Det är desto mer glädjande när det väl händer! Det är helt avgörande med fungerande finansmarknader. Den kris vi nu går igenom är ju inte som 2008 och 2009 en finansmarknadskris utan en helt annan typ av kris. Det är glädjande, fru talman, att se att en större del av finansmarknaden är på väg att bli grön. Den svenska gröna obligationsmarknaden är den sjätte största i världen. Den svenska kronan är den fjärde mest använda valutan att emittera gröna obligationer i. Det är en fantastisk utveckling som vi har haft , något som jag hoppas kan fortsätta. Tyvärr hotas nu den utvecklingen. EU:s taxonomi, som ska sätta ramar för vad gröna obligationer är, är uppe på bordet. De finansieringslösningar som EU föreslår håller på att köra allting i diket. Tyvärr har regeringen också suttit i baksätet och låtit ekipaget slira ut mot vägrenen. Vi har en situation där tuffa energikrav på byggnader riskerar att ligga oss i fatet och där det kommer att bli mer hållbart att bygga nytt än att renovera. Vi har en situation där vattenkraften, denna kronjuvel i det svenska energisystemet, riskerar att klassas som icke hållbar, trots att den är en förutsättning för att integrera mer sol och vind inte bara i vårt energisystem utan i hela norra . Det går dessutom tvärtemot vad som klubbades i energiöverenskommelsen i . Vi har en situation där den svenska skogens brukande kanske inte anses hållbart, det som är en förutsättning för hela den gröna omställningen i allt från mer trähusbyggande till biodrivmedel. Det går tvärtemot hela den ambition som den här brukar ge uttryck för. I stället säger taxonomin att skogen ska stå. Tanken har föresvävat mig, fru talman, att ansvarigt statsråd gladeligen har tittat på medan bioekonomin och vattenkraften hotas, speciellt som statsrådets eget parti ofta brukar framföra precis den kritik som taxonomin nu lägger grunden för: att skogen ska stå och vattenkraft delvis är av ondo. Mina farhågor blir heller inte direkt lugnade när regeringens företrädare berättar hur duktig man har varit i förhandlingarna, hur mycket man har presterat och vilka fantastiska samtal man har haft med kommissionen, när det här är utfallet. Resultatet för svensk räkning kan bli katastrofalt. vill det till att regeringen kovänder i sina ambitioner på samma sätt som man faktiskt la fram en riktigt bra ståndpunkt i finansutskottet . vill det till att man sätter till all energi, om ni ursäktar uttrycket, för att se till att det här blir bra, för att se till att vi kan fortsätta vår omställning i och fortsätta att växa med våra gröna obligationer. Jag är allvarligt oroad över regeringens oförmåga att få taxonomins regelverk att vara rimligt, logiskt och teknikneutralt. Jag vill avsluta, fru talman, med att ändå lyfta fram någonting som regeringen har gjort bra. De svenska AP-fondernas fossila innehav sjunker nu stadigt. Det är något som vi i har varit med och drivit på för. Det är välkommet och en trygghet för framtiden. Det handlar inte bara om klimatomställningen utan också om att riskminimera. De fossila tillgångarna blir alltmer riskabla att inneha, och våra gemensamma pengar, som vi förvaltar i AP-fonderna för den här generationen och för kommande generationer, måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt som ser till att vi inte äventyrar klimatet och vår egen framtida försörjning. Därför är jag glad över att det går åt rätt håll. Jag hoppas att vi kan se det även på fler områden där offentlig byråkrati brukar sätta stopp. Jag hoppas på en trevlig debatt! 232 (MP) replik: Jag har två korta, enkla frågor till , för det här svavelosande inlägget är jag inte helt säker på. Den första frågan är: Tycker att regeringens förslag till svensk ståndpunkt rörande taxonomi var bra eller dåligt? Den andra frågan är: Finns det företag i som kommer att tjäna på att vi får en gemensam definition av vad en grön investering är och att den kommer att gälla för hela EU? 233 (C) replik: Som hörde sa jag att regeringens ståndpunkt var bra. Men det är också väldigt sent som regeringen har kommit fram till den här ståndpunkten. Man har inte tydligt drivit detta ordentligt mot kommissionen. Vi hörde själva, både och jag, i utskottet hur man var nöjd med detta, hur man sa att det här kommer att bli bra för svenska företag och att svenska företag kommer att tjäna på det här. Ett regelverk som slår undan benen på vattenkraften, som gör det dyrare att investera i bioekonomin och som ser ut att få helt horribla konsekvenser för fastighetsförvaltningen kan man inte vara nöjd med. Man kan inte vara nöjd med sin förhandlingsinsats på det sättet. Det tycker jag är helt orimligt. Här har regeringen varit alldeles för sen på bollen, agerat för långsamt och inte klarat av att vända debatten som man uppenbarligen inte har brytt sig tillräckligt mycket om. Man har inte klarat av att förklara för att de är helt beroende av svensk och norsk vattenkraft för att klara sin energiomställning. I stället klassar kommissionen det här som ohållbart. Regeringens ståndpunkt är bra, absolut, men den kommer . Svenska företag kan absolut gynnas av det här om taxonomin landar bra. Min motfråga till blir: Är nöjd med det nuvarande förslaget, som ju regeringen säger sig ha jobbat för och varit nöjd med när det gäller förhandlingsinsatsen ? Tycker att regeringens förhandlingsinsats fram till detta har varit lyckad? Det var det som förhandlaren själv sa i vårt utskott. 234 (MP) replik: Det oerhörda som har hänt här är alltså att regeringen har fått ett förslag från . Då har regeringen först läst förslaget. Sedan har de analyserat förslaget och tagit in synpunkter från olika typer av branschorganisationer och företag i . Därefter har regeringen tagit fram ett förslag till ståndpunkt och gått till . Man kan tycka att detta är senfärdigt. Jag tycker att det är en mycket god ordning att arbeta efter. Det gick inte många dagar mellan att kommissionens förslag landade till att det fanns en färdig analys klar. Detta tycker jag behöver komma fram i diskussionen. Det ställdes också en fråga om jag är nöjd. Eftersom regeringen nu har presenterat ett förslag för finansutskottet om vilka prioriteringar regeringen har när det gäller att förändra kommissionens förslag är det liksom svar nog: Det finns mycket kvar att göra. Det som har varit framgångsrikt får jag återkomma till. 235 (C) replik: Varje lyckosamt påverkansarbete startar innan förslagen läggs fram. Om man väntar till efter att förslag har lagts fram är chansen att påverka betydligt mindre. Det svar som ger, att hon tycker att regeringen har agerat i rätt ordning, på ett korrekt sätt och väntat in förslaget för att sedan läsa och fundera på om det är bra eller inte, gör mig än mer oroad över regeringens agerande. Att man inte har tagit chansen att påverka kommissionen rejält från början, att inte ens lyfta fram att man åtminstone borde ha försökt lite tydligare, ja, det gör mig orolig för regeringens kompetens att förhandla i . Alla som sysslar med någon typ av påverkansarbete vet att det viktigaste är att påverka tidigt i processen när förslag diskuteras, innan förslagen är framlagda, och inte komma efteråt när förslagen redan ligger på bordet och försöka förändra dem då. 236 (MP): Inom området för finansförvaltning och samhällsekonomi vill jag uppehålla mig vid en specifik del. Det handlar om missbruk av våra välfärdssystem. Ett förslag är att vi nu ska införa ett särskilt mål för att minska fusket i systemen. Detta kan låta träigt och byråkratiskt, men det är en oerhört viktig och försummad del i debatten om kriminalitet i . Vi har en debatt om gängkriminalitet och organiserad brottslighet i som har fokuserat på artärerna. Det är gott om förslag om hur vi ska sätta dit barn som gör tjänster ute i de kriminella artärerna och hur vi ska minska rörligheten för dem som bor i de mest brottsutsatta områdena, men i debatten saknar jag och ett fokus på dem som finns i kriminalitetens och den organiserade brottslighetens kärna: de som tjänar pengarna. Våra myndigheter ger oss tydliga rapporter om att det finns ett systematiskt organiserat missbruk från organiserad brottslighet in i våra välfärdssystem. Ofta gömmer man sig bakom företag eller på annat sätt när man dränerar våra välfärdssystem. Detta är brottsligt, och det arbetas systematiskt för att stoppa det, men inte tydligt nog. Det som jag uppfattar missas är kopplingen mellan det här och den organiserade brottsligheten och att brottsligheten handlar om att tjäna pengar. styrka är våra statliga myndigheter och våra byråkrater, och de är inte nog nyttjade i det brottsförebyggande arbetet och i arbetet med att sätta dit den organiserade brottsligheten. När vi nu lägger fast ett mål för detta ökar det möjligheten att hitta systematik i att minska det som på byråkratiska heter fusk men som i många fall handlar om brott när det kommer till att dränera våra välfärdssystem. Jag tror att det är bra att vi systematiserar detta mer, för kärnan i ett sådant arbete handlar om att hitta samarbete över myndighetsgränser och över nivåer i samhället. Det finns bra exempel på när detta har skett – när kommuner arbetar tillsammans med statliga myndigheter. Jag menar att en underutnyttjad aspekt är de tillståndsgivande myndigheterna och tillsynsmyndigheterna, för de har goda möjligheter att komma ut och upptäcka problem och starta uppnystandet av missbruk av bland annat våra välfärdssystem. Våra myndigheter har bland annat larmat om systematiskt arbete som rör personlig assistans. Förutom att det är helt förfärligt att den organiserade brottsligheten göds med pengar innebär det att personer som faktiskt behöver hjälp inte får den hjälp de ska ha. Här finns mycket att göra, och därför är jag väldigt glad att nu får möjlighet att lägga fast ett mål för detta område så att vi kan öka systematiken i arbetet med att stoppa fusk i välfärdssystemen. Detta var ett exempel på vad det här ganska breda politiska området handlar om och som jag menar borde få mer uppmärksamhet i denna kammare. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Allmänna bidrag till kommuner § 14 Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2020/21:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2020/21:1 delvis) 237 (M): Det svenska samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, och många upplever tyvärr att de inte får valuta för sina skattepengar. I budget prioriteras därför det som är viktigast för . Kommunerna och välfärden är en viktig del av detta. Larmen från den svenska kommun- och regionsektorn kommer i strid ström, trots med högkonjunktur och goda skatteintäkter. Orsakerna är flera: demografiska förändringar med en större andel äldre och barn, fler barn och unga med behov av särskilda insatser och inte minst höga kostnader för integration och försörjning av nyanlända. Till detta kommer en regering som inte sköter statens åtaganden fullt ut utan vältrar över ansvar på kommunerna, exempelvis när det gäller trygghet, migration, arbetsförmedling och infrastruktur. Det är inte alltid som kommunerna upplever att de blir fullt ut kompenserade ekonomiskt för detta. Kommunerna är dessutom alltid de som står för den grundläggande välfärden och som försöker garantera tryggheten för sina invånare. Det är också kommunerna som försöker bevara en viss omfattning av samhällsservice när mindre orter avfolkas och urbaniseringen går i en rasande fart. Och det är kommunerna som med sina skattemedel ofta tvingas förskottera eller delfinansiera infrastruktur som egentligen är ett statligt ansvar. De svenska kommunerna och regionerna är dessutom alltid den sista försvarslinjen under allvarliga kriser. Just nu har man fullt upp med att försöka hantera den allvarliga pandemin i ett läge där stödet och riktlinjerna från regering och myndigheter alltför ofta varit både sena, otydliga och motstridiga. Pandemin drabbar självklart främst sjukvården och äldreomsorgen men också de flesta andra verksamheter, inte minst skola och kollektivtrafik. Allmänna bidrag till kommuner Redan före pandemin gick utvecklingen åt fel håll. Under Alliansens regeringsår rådde enligt Kommuner och Regioner balans mellan kommunernas intäkter och kostnader, detta trots finanskris och lågkonjunktur. Men sedan regeringsskiftet ser det annorlunda ut. ökar obalanserna år , och allt fler kommuner har fått ekonomiska problem trots med högkonjunktur och goda skatteintäkter. Och det var alltså redan före pandemin. En annan sak som slår hårt mot kommunernas ekonomi är arbetslösheten. Inför valet lovade nuvarande statsminister att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. låg på tolfte plats bland EU:s länder när det gäller arbetslöshet. ligger vi på plats 22 av 28 länder, detta trots att vi fram till haft en mycket stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder har arbetslösheten minskat . I endast tre länder har den ökat. Och är det land i hela EU där arbetslösheten har ökat allra mest . Det finns skäl att känna stor oro. En regering som misslyckats med jobbpolitiken under en stark högkonjunktur har små chanser att uträtta något positivt när tiderna blir sämre. Det är nu kvar av 2020. Jag vill därför fråga företrädarna för regeringsunderlaget vilken plan de har för att snabbt förbättra position, då vi alltså är ett av de sex sju länder i EU där arbetslösheten är allra högst. Om inte utvecklingen vänds kommer kommunernas ekonomiska problem att växa snabbt, både genom minskade skatteintäkter och genom ökade kostnader för försörjningsstöd. kommer alltid att värna om kommunernas och regionernas möjlighet att utföra sitt uppdrag. Detta kommer också att kräva ökade resurser, och det måste prioriteras i statens budget. Redan i början av detta år drev vi moderater tillsammans med andra partier igenom mer resurser till kommunerna än vad regeringsunderlaget ville tillföra. Dessa 7,5 extra miljarder har kommit mycket väl till pass under pandemin. Även under pandemin har vi drivit på för extra stöd till kommuner och regioner, och i vår budget ger vi också betydligt större statsbidrag till kommunerna än vad regeringen och dess stödpartier aviserar i sin budget. har två viktiga principer när det gäller statsbidrag till kommuner och regioner. För det första anser vi att tillskotten måste vara permanenta och inte tillfälliga. Vi konstaterar att även pekar på att tillskotten till kommunerna bör vara permanenta för att ge effekt på anställningar och investeringar. De tillskott som kommit har kommuner och regioner till stor del sparat och inte vågat använda, delvis på grund av osäkerhet kring om man har råd att behålla eventuella nyanställda. ökar anslagen till kommunerna permanent med 26 miljarder . handlar det om 3 ½ miljard mer än regeringen, om 8 ½ miljard mer än regeringen och om hela 13 ½ miljard mer än vad regeringen och samarbetspartierna tillför i sin gemensamma budget. Vi moderater kombinerar detta med ett regelverk som motverkar kommunala skattehöjningar som annars skulle försämra återhämtningen efter pandemin. Allmänna bidrag till kommuner Den andra viktiga saken är att vi har ett problem med en alltför stor andel riktade statsbidrag. var civilminister själv ordförande för det som då hette SKL, Kommuner och Landsting. I en debattartikel i konstaterade hon och SKL:s ledning att de riktade statsbidragen var ett växande problem.