prot · H709107 · 2020-04-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ordförande i utskott Förste vice talmannen anmälde att (C) valts till ordförande i för (C) ledighet –. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:157 till försvarsutskottet 2019/20:147 till kulturutskottet 2019/20:3583 till skatteutskottet 2019/20:3559, 3585, 3587 och 3589 till justitieutskottet 2019/20:3560, 3586 och 3588 till justitieutskottet 2019/20:3584 till civilutskottet 2019/20:3580 till § 4 Svar på interpellation 2019/20:385 om ursprungsmärkning av drivmedel 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att verka för att de svenska konsumenterna får ursprungsinformation om drivmedel vid pump och inte enbart på drivmedelsbolagens hemsidor. Låt mig först instämma med i att ursprungsmärkning av drivmedel kan tjäna viktiga syften i att forma konsumenters val. Mer information om fossila och förnybara drivmedels ursprung kan bidra till att konsumenter kan fatta mer miljö- och klimatsmarta beslut när de tankar. Det är därför regeringen har föreslagit att drivmedelsleverantörer ska redogöra för miljöinformation som innehåller två delar: dels klimatpåverkan, dels ursprungsland. När det gäller klimatpåverkan har Europeiska kommissionen inte haft några invändningar mot regeringens förslag till reglering, men när det gäller ursprungsland har kommissionen invänt mot kravet på att sådan information ska anges vid pumpen. Regeringen har fört en diskussion med kommissionen för att hitta en lösning. Regeringen anmälde författningsförslaget och svarade på ytterligare frågor . Kommissionen gav ett detaljerat utlåtande . Kommissionen ifrågasatte, mot bakgrund av praxis, ursprungsinformation om drivmedel över huvud taget, men särskilt vid pumpen. Inför att regeringen skulle fastställa sitt svar till kommissionen skedde informella diskussioner med kommissionen. Regeringen hänvisade i det sammanhanget bland annat till ursprungskrav på andra områden, inklusive livsmedel. Slutsatsen av den diskussionen var att märkning vid pump inte var möjlig i förhållande till befintlig rättspraxis. Inom andra områden där man i EU efterfrågar ursprungsinformation, till exempel när det gäller nötkött, finns det harmoniserade bestämmelser som gäller för samtliga medlemsstater. EU har i de fallen alltså gemensamt tagit ställning för att informationen ska göras tillgänglig för medborgare på ett visst sätt. Så är inte fallet när det gäller drivmedel. Däremot hittade regeringen visst stöd för att kunna ställa krav på ursprungsinformation om drivmedel på webbsidor i och med en ny bestämmelse i förnybartdirektivet som egentligen endast gäller förnybara drivmedel. Vi är skyldiga att fullgöra de förpliktelser som följer av unionsrätten. Att ta ytterligare strid för regeringens grundförslag kan innebära att det drar ut innan vi har någon ursprungsmärkning eller någon märkning alls på plats. Det är dessutom stor risk att kommissionen går vidare med ett överträdelseärende mot . Jag ser därför inte att kan införa ett nationellt krav om ursprungsmärkning av drivmedel vid pump. Vi kommer däremot att införa en ny och tydlig klimatmärkning vid pump, där konsumenter på ett enkelt sätt kommer att kunna ta del av information om vad som är fossilt respektive förnybart och hur dessa drivmedel påverkar klimatet. går före andra länder på detta område. Vi ska inte ta bort fokus från denna huvudfråga. Vi ska inte låta en utsiktslös och långdragen konflikt med kommissionen om ursprungsland vid pump förhindra att vi får den viktiga informationen om klimatpåverkan på plats. De konsumenter som vill veta mer kommer också att kunna få mer information om ursprungsland och annan information på webben. Miljöinformation om drivmedel ska där göras tillgänglig för konsumenterna i sin helhet och inte enbart i förkortad form. Det är för att regeringen har tagit strid med kommissionen som information om ursprungsland kommer att finnas lättillgänglig på webben. Det är ingen hemlighet att regeringen hade önskat att ursprungsinformation framgick på säljstället. Om ursprungsmärkning aktualiseras inom ramen för till exempel den europeiska – den gröna given – tycker jag att det är värt att återkomma till frågan. Det skulle vara oerhört positivt att inte bara svenska medborgare utan alla i EU får ursprungsinformation om drivmedel vid pump för att kunna fatta mer miljö- och klimatsmarta val när de tankar sina fordon. 2 (V): Jag vill tacka miljö- och klimatministern för svaret på min interpellation. Det var ett ganska utförligt svar, vilket jag verkligen vill tacka för, i synnerhet vad gäller kommunikationen med EU. Det är svårt för oss riksdagsledamöter att få full insyn i detta; det är någonting som regeringen sköter. Det här är en viktig fråga eftersom vi vet att transportsektorn står för en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser och att vi skyndsamt måste minska dessa utsläpp. Vi har ju också ett mål om att minska dessa utsläpp med till 2030. Det är förstås de drivmedel som används i transportsektorn som medför dessa utsläpp. Det handlar inte bara om den påverkan som diesel och bensin har på klimatet utan också om dessa drivmedels ursprung, alltså om hur de här drivmedlen har tagits fram. Det handlar om den lokala miljöpåverkan, hur arbetare och ursprungsbefolkning har behandlats och så vidare. Det finns mängder med exempel på helt förfärliga omständigheter. Det gäller till exempel hur ursprungsbefolkningen behandlades vid Shells utvidgning i jakten på att ta fram mer och mer olja i , frackning i och hur man tar upp gas och olja i i . Vi vet också att många länder i är diktaturer varifrån vi importerar olja. Därför är ursprunget viktigt vid sidan av klimatmärkningen av drivmedel. Detta är ju en fråga som vi har diskuterat . Åtminstone har regeringen haft förslag på hur man ska kunna ta fram en sådan här märkning. Det har även haft. Märkningen vid pump skulle kunna se ut som på papperet jag nu visar. Då skulle man se att bensin – i detta fall – har en väldigt hög klimatpåverkan. Man skulle sedan kunna se ursprunget, alltså varifrån bensinen kommer. Det skulle kunna jämföras med el, som man ser inte har någon klimatpåverkan alls. Man kan, som på papperet jag nu håller upp, se att denna el kommer från och att den kommer från förnybar energiproduktion. Det här skulle kunna bli en väldigt viktig faktor i att ytterligare få bort de fossila drivmedlen från och göra att vi väcker uppmärksamhet när det gäller ursprunget och klimatpåverkan av det som vi tankar i våra fordon. har regeringen meddelat att det ska införas en klimatmärkning av drivmedel, men det ska träda i kraft . Jag vill påminna om att det är den tredje gången, vill jag minnas, som regeringen skjuter på införandet av märkningen, och det tycker jag inte är riktigt okej. Vad gäller hur märkningen ska göras tycker jag att det är väldigt viktigt att den finns vid pump. Då säger miljö- och klimatministern att i kommunikationen med har de sagt att en sådan märkning inte kan göras vid pump. Men jag har tittat på det utlåtande som regeringen har fått från , och där är det en tydlig kritik mot ursprungsmärkning. Men jag kan inte se att de säger att det absolut inte får göras vid pump. Jag vill därför fråga: Var säger att märkningen inte får göras vid pumpen? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för denna viktiga debatt! Jag delar verkligen helt och hållet uppfattning i den här frågan. Det är precis därför som regeringen har lagt fram förslaget om att det ska finnas ursprungsmärkning och klimatmärkning och att den ska finnas lättillgänglig vid pump. Klimatkrisen är ju redan här. Precis som påpekar har vi nu på grund av den dialog som vi har haft med kommissionen kring de invändningar som de har haft varit tvungna att skjuta på införandet av märkningen. Jag anser att det är viktigt att vi får en klimatmärkning på plats, vilket var huvudsyftet med hela förslaget. Utifrån drivmedelsproducenternas svar bedöms den vara på plats tidigast . Klimatmärkningen är ett absolut första steg. Sedan handlar det om ursprungsinformationen. Den kommer att vara lättillgänglig genom en hänvisning vid pumpen till var man hittar den. har ju närmast alla medborgare en smartphone och kommer att snabbt komma in på en hemsida där man kan ta del av informationen. Regeringen hade en diskussion med kommissionen om vikten av att förnybartdirektivets krav på att det ska finnas geografisk ursprungsinformation om förnybara drivmedel också ska gälla de fossila drivmedlen, och det fick vi igenom. Men sedan hänvisar kommissionen till en rättspraxis som innebär att man inte får ge en ursprungsinformation om det inte finns en relevans innehållsligt vad gäller miljöpåverkan av produkten. Det finns naturligtvis ingenting som hindrar drivmedelsproducenterna att frivilligt komma med den här informationen. Därför tycker jag att den här debatten är så viktig, och därför vill jag fortsätta att gå fram med det här förslaget, så att vi får den här informationen på webbplatser. Sedan vill vi också komma bort från användning av fossila bränslen. Regeringens prioritering och mål är att vi ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi har tillsatt en utredning för att sätta ett slutdatum för försäljning av fossildrivna bilar och för försäljning av fossila bränslen över huvud taget. Vi befinner oss i en brytningstid. Vi har en klimatkris, och vi har också en coronakris. Mycket ställs på ända nu och förändras. En sak som diskuteras är naturligtvis beroendet av globala värdekedjor, och beroendet av olja är ju en väldigt stor osäkerhetsfaktor för många länder. När jag var barn och ung hade de flesta villor villaolja i sina uppvärmningssystem, och jag är säker på att ingen saknar villaoljan. Jag tror att det kommer att bli exakt samma utveckling vad gäller beroendet av fossila bränslen i våra bilar. Man kommer att känna en stor lättnad den dagen man slipper det. Med klimatmärkningen ger vi en första möjlighet till större medvetenhet hos dem som ska tanka om vilka drivmedel som har en lägre klimat‑ och miljöpåverkan än andra. På det viset kan vi också gynna till exempel svensk biogas, som har väldigt låg klimatpåverkan. 4 (V): Jag vill börja med frågan om hur märkningen ska göras. Ska den sitta vid pumpen där konsumenten befinner sig vid tanktillfället, så att man kan se den klart och tydligt och den inte går att undgå? Det är på samma sätt som när du köper kött i affären, där du ser om det kommer från eller om det är importerat från . Eller ska märkningen finnas på en hemsida som man aktivt måste söka upp? Jag är rätt säker på att om den här informationen ligger på en hemsida kommer nio av tio personer inte att söka upp den, utan det blir de mest intresserade som kommer att söka sig till den. Dessutom ska informationen finnas på drivmedelbolagets hemsida, som jag har förstått det, och det är inte helt säkert att informationen kommer att vara jättelätt att hitta där heller. Jag vill fråga ministern om hon inte anser att det är väldigt mycket tydligare, enklare och bättre konsumentinformation om man kan hitta märkningen vid pumpen, alltså vid köptillfället. Jag tror att ministern tycker det, för det har också varit den svenska linjen. Men då säger ministern att det här har sagt nej till. Jag har läst det detaljerade utlåtandet från . Visst, där säger de att ursprungsmärkning kan vara diskriminerande mot andra länder, att det är i strid med artikel 34 om frihandel och så vidare. Men jag ser inte att de klart och tydligt säger att ursprungsmärkningen inte får finnas vid pump, utan deras kritik är ju mot ursprungsmärkning som sådan. Jag skulle vilja att ministern är tydlig här och berättar på vilket sätt har sagt att inte får ha ursprungsmärkning vid pump utan bara får ha information på en hemsida, för jag hittar faktiskt inte den informationen, som jag tycker är viktig för den här debatten. Jag skulle önska att den insisterade gentemot på att vi får göra märkningen vid pump, för det är den adekvata konsumentinformationen att ge. Jag skulle också vilja fråga ministern varför ni för tredje gången väljer att skjuta upp införandet av märkningen. Först var det tänkt att den skulle införas . Sedan sköts det upp till och därefter till , och säger ni att märkningen ska införas . Ministern säger att det handlar om drivmedelsbolagens tid att anpassa sig, och jag har också läst ett pressmeddelande från ministern där hon säger ungefär samma sak. Men drivmedelsbolagen har ju vetat att det här är på gång. Och det är ingen hemlighet att drivmedelsbolagen inte vill ha denna detaljerade märkning av drivmedel, så det finns skäl att tro att drivmedelsbolagen vill förhala införandet . Min fråga till ministern är: Varför har ni lyssnat mycket mer på drivmedelsbolagen än på miljörörelsen och konsumentrörelsen, som inget hellre vill än att ha en väldigt tydlig konsumentmärkning av våra drivmedel? Varför kan vi inte införa märkningen, som planerat, eller åtminstone så fort som möjligt? Varför vänta till? 5 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för ytterligare frågor! Jag anser, precis som , att det bästa vore en tydlig information vid pump. Men under en lång och intensiv dialog med kommissionen har det tyvärr framkommit att kommissionen anser att det strider mot fördraget och inte är förenligt med EU:s inre marknad. Här har vi hittat en ingång som handlar om geografisk ursprungsmärkning av biodrivmedel, som framgår av förnybartdirektivet. har framgångsrikt argumenterat för att det också måste gälla för fossilbaserade bränslen. Vi har lyckats komma så långt som att kommissionen har godtagit att informationen ska finnas tillgänglig på webben och att det ska finnas tydliga hänvisningar till den på pump. Det tycker jag är godtagbart, så att vi äntligen kan sjösätta denna viktiga informationsreform. Den övergripande reformen och det arbete vi gör handlar om att få bort de fossila bränslena över huvud taget. Här jobbar vi med att skruva i reduktionsplikten så att vi får in mer och mer biodrivmedel i bensin och diesel. Vi jobbar med stöd till biogas, vilket vi precis har gått fram med i vårbudgeten. Det blir ytterligare stöd till biogasen, som är en svensk, inhemskt producerad och mycket klimatsmart råvara och ett biodrivmedel. Vi jobbar också med en utredning för att sätta ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel över huvud taget. Allt strävar i den riktningen. Sedan är det naturligtvis oerhört besvärande om man tittar på oljeproduktionen och den miljöpåverkan som den har runt om i världen i olika geografiska områden. Vi kommer alla ihåg Deepwater Horizon, där det pumpades ut fem miljoner fat olja i . Det var olja som skulle vara ursprungsmärkt från . Sedan finns det stora katastrofer som har hänt i i . Och vi vet alla hur känslig miljön är i , där olja som antagligen ska vara ursprungsmärkt från pumpas upp. Jag har egentligen svårt att se att det skulle finnas någon olja som vi ser som väsentligt mycket säkrare och bättre. Det är möjligt att det är så, men det är den diskussionen som kommissionen har fört. När det gäller mänskliga rättigheter och kränkningar av dem är det något som EU kan villkora i sina handelsavtal, och där driver på för att det ska vara något väsentligt. När det gäller frågan om varför vi har lyssnat mer på drivmedelsbolagen än på miljörörelsen är det inte så, utan vi har lyssnat på vår myndighet. Den information som ska finnas vid pump är inte helt och hållet klar, men det förslag från som jag nu håller i är väldigt likt det som visade. Det handlar om att visa klimatpåverkan per energienhet. Det finns också en tydlig webbadress som man kan gå in på med sin smartphone om man vill se ursprungsland. Där står också andelen förnybart. Det är just utformningen av de tekniska delarna och att få ut informationen på pumparna som beräknas ta tid. 6 (V): Jag ställde en fråga som jag tycker är relevant i sammanhanget, men jag fick inte något riktigt tydligt svar. På vilket sätt eller när och hur har EU sagt till att informationen inte får sitta vid pump men däremot på en hemsida? Som jag sa har jag läst korrespondensen, åtminstone den korrespondens som går att hitta, mellan den och . Där kan jag inte se att de riktar in sig på att ursprungsmärkning vid pump inte får finnas, utan de har mer ett generellt resonemang om ursprungsmärkning. Jag kan ha fel här. Jag kanske inte har all information. Det är därför som jag ställer frågan, för jag tycker att den är viktig. Jag tycker att det hade varit bra ifall hade tagit strid för att informationen ska finnas för konsumenten vid köptillfället, för det är då som man når alla konsumenter. Sedan håller jag med ministern om att huvudfokus är att få bort det fossila helt och hållet. Det är marginalskillnader i hur utvinningen utförs. Den är usel på alla sätt och vis, så den ska bort. Jag tror att en märkning kan skynda på omställningen. Jag tror också att ifall gör en sådan märkning kan det sedan spridas över världen, för många länder tittar på oss i detta sammanhang. Med anledning av det här vill jag säga att jag tror att vi kan få märkningen fortare än . Regeringen skulle kunna införa klimatmärkningen , så fort som möjligt, och så tar man ursprungsmärkningen , när man har rett ut frågan med kommissionen. Jag skulle önska att regeringen går fram lite fortare än vad man har planerat. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Vi vill förstås gärna se en sådan märkning, och det vore bra om man kunde se den gemensamt på EU-nivå. Utifrån kommissionens invändningar är det den vägen som verkar framkomlig. När det gäller vilken information som har förmedlats till regeringen och hur detta skett förstår jag fråga, men det sker en dialog på tjänstemannanivå. Det har skett med kommissionens generaldirektorat DG Clima, DG Trade och DG Energy. Det är många direktorat som är inblandade i detta. Det är en juridiskt och tekniskt komplex fråga, och då har regeringen till slut landat i att vi har kommit så långt vi har kunnat utan att riskera att sedan hamna i med ett överträdelseärende. Här har vi inte bedömt att det är tillräckligt viktigt att få informationen utskriven just på pump när vi nu kan få hänvisningen till informationen på webben. Jag håller med om att all transparens är bra och att det vore väldigt bra om man kunde gå före och visa på denna typ av information över hela världen. Då skulle en sådan fråga kunna drivas inom ramen för den gröna given, the . Det kan mycket väl vara så att vi kan få mer förståelse och en positiv inställning till detta i ljuset av coronakrisen. Återigen: Vårt beroende av fossila bränslen, betraktat utifrån EU, är inte hållbart. Jag tror att många inser det och att vi måste gynna den inhemska produktionen av drivmedel och förnybar energi för att vi ska stå säkrare i nästa kris. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2019/20:391 om bostadskris till följd av coronakrisen 8 Statsrådet (MP): Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta situationen för vårt lands hyresgäster under den nu pågående pandemin och om regeringen avser att på allvar beakta förslag till lättnader under den nu pågående pandemin och rekommendera att följa de förslag till lättnader för hyresgästerna som har framfört. Jag vill inledningsvis understryka att vi befinner oss i ett extremt läge med ett virusutbrott som ger allvarliga konsekvenser för hela samhället. Världsekonomin och den svenska ekonomin bedöms gå in i en lågkonjunktur med fallande bnp. De omfattande varsel som rapporterats visar på en fallande sysselsättning. Många har blivit, eller riskerar att bli, arbetslösa. Regeringen, tillsammans med samarbetspartierna, arbetar hårt för att begränsa effekterna av coronapandemin och lindra konsekvenserna för medborgare och företag. Regeringen har exempelvis presenterat ett krispaket för jobb och omställning som innebär en tillfälligt förstärkt arbetslöshetsförsäkring, en mer aktiv arbetsmarknadspolitik, fler platser och mer distansundervisning på universitet och högskolor, fler möjligheter till yrkesutbildning och slopat fribelopp i studiemedlen. Regeringen har också presenterat åtgärder som gör det enklare för företag att låna och som minskar kostnader för företag, stöd till vissa branscher samt ett kraftigt tillskott på sammanlagt till regioner och kommuner. Det är exceptionella åtgärder som vidtas för att se till att människor inte förlorar sitt arbete eller som på olika sätt bidrar till att upprätthålla inkomster och betalningsförmåga hos dem som trots allt gör det. Avslutningsvis vill jag betona att regeringens ambition självklart är att förhindra att människor drabbas av hemlöshet på grund av den pågående coronapandemin. Vi följer utvecklingen på bostadsmarknaden noga, och vi befinner oss i ett läge där vi inte utesluter några åtgärder. Vi har en dialog med bland annat , Fastighetsägarna och Allmännytta för att få en bild av vilka insatser som kan komma att behövas, och det gläder mig att hyresvärdar överväger, eller redan har genomfört, åtgärder för att undvika att hyresgäster vräks. 9 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag tackar statsrådet för svaret och redogörelsen av vad regeringen gör för bostadsmarknaden men också för arbetsmarknaden, och särskilt satsningar på företag. Som ministern anger i svaret varslas och permitteras många under coronapandemin. Många av dem bor i hyresbostäder. Många av lönearbetarna, oavsett anställningsform, blir nu utan inkomst. En stor del av dem lever på marginalen och får problem med att betala sin hyra. De flesta människor som arbetar inom hotell-, restaurang- och turistbranschen men också inom kultursektorn är varslade. varnar redan för masshemlöshet. Dessvärre har vi ännu inte sett något konkret förslag från regeringen om vad den gör för hyresgästerna. Däremot har regeringen intresserat sig mycket för att bankerna ska underlätta för bostadsrättsinnehavarna. Det är korrekt och bra. Men det förväntas också av regeringen att den gör konkreta satsningar och inte bara för en dialog med . Jag har, precis som bostadsministern, fått information om att får massor med samtal. Många människor är mycket oroliga över hur deras situation kommer att se ut. Med anledning av detta har jag ställt några frågor som jag anser att jag inte har fått svar på. Kommer regeringen att inrätta till exempel en statlig fond för att underlätta och stödja hyresgäster som kommer att drabbas av denna internationella kris, covid-19-pandemin? Och kommer regeringen att göra andra lättnader liknande dem som man har gjort för bostadsrättsinnehavarna, alltså att man har släppt amorteringskraven framöver? Det är bra. Jag menar inte att dessa satsningar är dåliga; det ska jag absolut inte säga. Men vi har 3 miljoner människor som bor i hyresbostäder, och många av dem har osäkra anställningar. Många är också kvinnor och ensamstående, och många bor i redan utsatta områden. För att vi ska förebygga vräkningar och uppsägningar av hyresgäster måste regeringen satsa redan nu och inte vänta och se vad som kommer att ske. Så gjorde man inte när det gällde bankerna. Man stärkte bankerna, och man stärkte företagen men inte allmännyttan och inte hyresgästerna. 10 Statsrådet (MP): Jag tackar Amineh Kakabaveh för att hon väcker denna fråga. Det är en otroligt viktig fråga. Det är uppenbart för oss alla att detta är en hälsokris, där covid-19 har slagit hårt mot vårt land och mot resten av världen. Det har lett till en svår ekonomisk situation, och det är många företag som har stora svårigheter. Om inte regeringen hade agerat hade risken varit stor att väldigt många företag hade gått i konkurs och varit tvungna att varsla eller avskeda många människor som då hade blivit av med sin ekonomiska trygghet. Vi har varit tvungna att agera unikt snabbt och med unikt stora åtgärder på väldigt .