prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — Dessutom vet vi nu alltmer om klimatförändringarnas effekter på fred och säkerhet. Klimatet är vår tids ödesfråga. Det är det både i sig självt och framför allt i hur ett förändrat klimat tätt hänger samman med allting annat. Krig och konflikter följer i torkans spår, och väpnade konflikter förvärras av att naturresurser sinar och allt fler måste dela på allt mindre. Dessutom är fördelningen av resurser djupt orättvis, både inom och mellan länder. Klimatfrågan är en säkerhetsfråga, och det är dags att den även i dessa sammanhang tas på större allvar. Om vi inte klarar att drastiskt minska utsläppen är det inte bara naturkatastrofer vi står inför, utan också effekterna av ett hårdare samhälle där man vill säkra den egna gruppens privilegier. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Vi måste använda alla våra verktyg för att minska risken för vår egen säkerhet. Att stärka vår egen förmåga är ett sätt. Ett annat är att arbeta genom fördjupade samarbeten. Det internationella arbetet görs på många plan. Det görs genom försvarssamarbeten liksom genom internationella institutioner. EU:s och FN:s roll är avgörande för internationell solidaritet både genom bistånd och genom alla de organisationer som stärker, stöttar och utvecklar arbetet för mer global jämlikhet. För att inte tala om deras ledande roller och den betydelse det hade när världen skulle anta, och måste klara, målen i . har en lång tradition av stöd till FN. Vi måste fortsätta att vara aktiva inom FN:s samtliga områden, som fred, säkerhet, utvecklingssamarbete, mänskliga rättigheter och inte minst klimatarbetet. Spridningen av massförstörelsevapen är ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet. För en förbättrad säkerhet är nedrustning helt nödvändig, inte minst av kärnvapen och andra massförstörelsevapen. Men inte heller här ser vi positiva tendenser. Utvecklingen på kärnvapenområdet har lett till allt större oro. Detta beror på både omfattande investeringar som kärnvapenstaterna gör för att utveckla och modernisera arsenalerna och att internationella avtal lämnas av parterna och då får allt mindre betydelse. måste här fortsätta att vara en kraft för nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. Målet måste vara effektiv och verifierbar nedrustning och att förhindra att nya länder skaffar massförstörelsevapen. Det gäller även autonoma vapen och användning av artificiell intelligens för militära ändamål. gör ett viktigt arbete här och måste ligga i framkant. Men vi skulle också kunna göra mer. Jag och har länge varit tydliga: Vi vill att skriver på den internationella konventionen för förbud mot kärnvapen. När vi måste vända på varje steg för att i alla sammanhang bygga för en hållbar fred finns det inga verktyg att lämna därhän. Jag hoppas att alla andra i denna kammare också kommer att komma fram till samma slutsats . Jämställdhet är ett viktigt mål i sig. Det handlar om att alla människor ska ha samma rättigheter, oberoende av vilket kön de har. Men det är också ett medel för att nå andra mål, såväl inom det traditionella försvarsarbetet som i det bredare perspektivet. Fler kvinnor i fredsprocesser och vid fredsförhandlingar ger mer varaktiga resultat. Därför måste vi fortsätta att stärka FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Att stärka kvinnors egenmakt generellt på alla plan ger också positiva resultat på staters styrka och demokratiska utveckling. För detta är den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken av yttersta vikt. Den svenska säkerhetspolitiska linjen har länge varit stabil, långsiktig och förutsägbar. Grundläggande för goda utrikes relationer är just det: stabilitet och långsiktighet. Det borde även de borgerliga och högernationalistiska partierna både förstå och hålla med om. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Men efter förra veckans häftiga svängningar i frågan om en Nato-option verkar det inte längre vara så. Oppositionen verkar å ena sidan ivrig att driva igenom ett ogenomtänkt och oförberett förslag, men å andra sidan själva inte vara överens om vad de önskar åstadkomma med detta, som ändå måste ses som ett slag i luften. Det spelet hade förvisso kunnat vara lite roande, om det inte var så att det var säkerhet som sattes på spel. och regeringens linje ligger fast och är tydlig. ska inte gå med i Nato, och det ändrar inte en Nato-option på, vad den än anses innebära. Friheten är värd att försvara. Det är just det vi gör. Det är det som försvar går ut på. Det handlar om att du och jag och alla andra ska kunna leva fria liv i en fri demokrati. Med det yrkar jag bifall till reservationen från MP, S och V och bifall till utskottets förslag i resten av betänkandet. 29 HANS (M) replik: Låt mig inledningsvis säga att jag delar inledning av sitt anförande om klimatförändringarnas betydelse för säkerhetspolitiken. Det är någonting som vi också har uppmärksammat från sida, rent av när vi lade fram en ny försvars- och säkerhetspolitik inför vår partistämma. Jag tror att det är viktigt och riktigt. Låt oss då kanske också anbefalla dagens ledare i till läsning. Där påpekar man just att även Nato har börjat lyfta fram betydelsen av klimatfrågor och säkerhetspolitik. Den kan anbefallas till läsning. Jag har dock två frågor. För det första: Hur tolkar , vars parti är en del av regeringsunderlaget, det Försvarsberedningen slog fast och det som också lyfts fram i propositionen om att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas? Det kan heller inte uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . Hur ser skillnaden ut mellan , som är emot detta, och , som är för detta? För det andra: Precis som konstaterats handlar detta betänkande också om massförstörelsevapen. Där har en reservation som landar i att man uttalar sig till förmån för det man kallar FN:s förbud mot kärnvapen. har ingen reservation. Dessutom har jag återkommande ställt frågor till företrädare för som säger att regeringen inte har någon ambition att underteckna detta förbud. säger en miljöpartist i talarstolen att man är för det. Hur ser regeringens linje ut i den här frågan, herr talman? 30 (MP) replik: Det är väldigt bra att det nu är fler som ser kopplingen mellan säkerhetspolitiken, instabilitet och klimatförändringarna. Jag har inte läst artikeln i men ser fram emot att göra det. Det är välkommet om såväl Nato som talar mer om det, trots att det inte fanns så mycket om just klimatet i anförande. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 När det gäller frågor om hur vi tolkar att det inte kan uteslutas står vi bakom det som står i Försvarsberedningens uttalande. Däremot tror vi inte att det är det allra troligaste att det är det hotet som är det största och står för dörren. Vi måste snarare förbereda oss på andra hot. Vi måste se till att det finns en förberedelse för att man ska kunna använda resurser där de behövs bäst. Det kommer jag att återkomma till i nästa debatt när det handlar om det militära försvaret och det civila försvaret. Men det är en väldigt intressant och viktig fråga. När vi satsar så här mycket pengar, resurser, tid och kraft måste det vara på saker som kan användas där de behövs och när det behövs. säger att inte har någon reservation här, men det har vi naturligtvis – vi har en emot den Nato-option som är föreslagen men som ingen riktigt vet vad den betyder. Men när det gäller kärnvapenförbudet och den konvention som kommer att gå igenom är det helt riktigt noterat att regeringen har enats om att inte gå vidare med att skriva under eller ratificera. Det beror också på att vi ser att det inte finns någon majoritet i den här kammaren för att göra det; motståndet är kompakt. Däremot kan vi som parti fortfarande uttrycka att vi gärna skulle se att det gjordes. Vi får se vad som händer sedan. Jag skulle vilja passa på att fråga : Vad är det egentligen en Nato-option innebär som vi inte redan har möjlighet till ? 31 HANS (M) replik: blir jag konfunderad. Vad är det som är regeringens linje när det gäller det så kallade FN:s förbud mot kärnvapen? Är det det som som företrädare för ett av två regeringspartier säger från talarstol, eller är det det som företrädare för säger – att man inte ska ratificera? Jag har tidigare beklagat mig över att regeringen anför en osäkerhetslinje. Jag tycker att den har fått ännu tydligare drag av osäkerhet. Är det ett ja eller ett nej? säger att det inte är troligt när jag citerar det som Försvarsberedningen har kommit fram till, det som står i propositionen och det som har reserverat sig emot, nämligen detta: Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan heller inte uteslutas militära maktmedel eller att hot om sådana kan komma att användas mot . Då säger som företrädare för regeringsblocket att det inte är troligt. Det som var hela poängen och det som Försvarsberedningen sa, inte minst via sin ordförande , var att vi inte skulle ägna oss åt sannolikhetslära. Det är precis det gör , på samma sätt som . Men de har rätten att göra det, för de har reserverat sig emot det. Det vi nu har sett är en uppvisning av en oklarhetslinje – ett bristande samband hos regeringen där man kan säga en sak från talarstolen och något annat i de texter man levererar. Det här duger inte, herr talman. 32 (MP) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag tycker att nu bygger ganska många halmgubbar angående vad det var jag sa från talarstolen och vad jag svarar på hans frågor. Jag sa tydligt att vi står bakom den linje som finns i den proposition som är lagd, och det är det besked som finns. Däremot är inte jag här som representant för regeringen; jag är här som representant för och den politik vi helst skulle se fördes. Sedan vet alla, inklusive , att i politiken måste man göra kompromisser, och dem står vi bakom fullt ut. Jag ser fram emot att ingår några överenskommelser som han sedan måste stå bakom oavsett vad och inte kan tala för sitt partis linje. Jag undrar om det verkligen är på sin plats att pratar om en otydlighetslinje. Jag ställde frågan om vad en Nato-option egentligen innebär mer än det man redan kan göra. Jag har svårt att se att vi skulle ha några som helst svårigheter att gå med i Nato om skulle vilja det utan en Nato-option. Vad är det som man ser har hindrat oss? Det har inte framkommit vare sig i den här debatten, i det som ni skriver eller i det som ni pratar om. Därför kan vi inte uppfatta det som någonting annat än ett ganska kraftfullt slag i luften som inte innebär någonting annat än att ni kan flytta fram positionerna och signalera någonting som vi inte är överens om, och dessutom göra det med hjälp av . Det tycker jag däremot är en otydlighetslinje. 33 Försvarsminister (S): Att bygga en säkerhetspolitisk arkitektur som håller , som är långsiktig och som skapar stabilitet är en mycket grannlaga uppgift. är ett militärt alliansfritt land som för 20–också markerade en Nato-option. Det ska ses i ljuset av att man på grund av den gamla historien med närheten till och vad det innebar ville markera en frihet. Man gick sedermera också med i Europeiska unionen och i EMU. har haft den här optionen . Det ingår i det mönster av förutsägbarhet och stabilitet som det landet står för. kommer ur en tradition och en historia som har handlat om neutralitet och militär alliansfrihet och som handlar om militär alliansfrihet. Vi har ett som var en av grundarna av Nato, och utifrån den historia som har är det ett naturligt val för dem. Vi har också en likartad historia i . Att de baltiska länderna gick med i Nato är närmast en självklarhet med tanke på deras historia och deras bakgrund. har också en särskild historia här. Vad det handlar om är att utifrån den historia, utifrån den geografi och utifrån den militärgeografi som finns komponera en helhet som bygger bästa möjliga säkerhetsarkitektur för att bevara freden och för att få en långsiktig stabilitet. I det ingår också momentet förutsägbarhet. Om man har en långsiktig ambition och en långsiktig förutsägbarhet kan man då inte plötsligen bara plocka in några nya pusselbitar och tro att det inte betyder någonting och tro att det inte skapar frågetecken eller saker som andra funderar på så att de tänker: Vart är de på väg? Det är inte bara att göra det, men det tycks vara den uppfattning som råder på en del håll. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag anser att den säkerhetspolitiska arkitektur som har byggts är en bra grundstomme i vår del av . Jag har aldrig mött några regeringspåtryckningar från någon under de här sex åren om att behöver gå med i Nato eller behöver någon sorts Nato-option, utan det har varit full respekt för den svenska linjen. Vi har byggt de internationella samarbeten som har varit nödvändiga och som dessutom handlar om rätt många avtal vid det här laget – om jag nu ska utveckla resonemang. Vi har alltså undertecknat ett trettiotal internationella överenskommelser och drygt 20 samarbetsavtal. Det bygger på ett brett stöd också i riksdag. Jag är djupt övertygad om riktigheten i den här politiken. Jag är stolt över att vi har kunnat göra detta, för det har bidragit till det säkerhetspolitiska pusslet i vår del av . Vi har också kunnat göra det utifrån att vi har haft en grundplattform av militär alliansfrihet som har varit stabil och där vi inte har hållit på att plocka med olika pusselbitar och fört in eller fört ut det ena eller det andra. Det är det här jag tror är den bästa plattformen också för att utveckla de internationella samarbetena framtidsmässigt. Då är den stora utmaning som ligger med i detta beslut och någonting som jag tycker är genuint rätt formuleringen på sidan 70: ska kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd. Det är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av en kris eller ett krig. bör så långt som möjligt utveckla en gemensam operationsplanläggning med samt samordna operationsplanering med , , , och Nato. Jag tycker att det är helt rätt anpassning och helt rätt balans i den tid vi just nu lever i när det gäller de internationella samarbetena. Vi ingick ett avtal med och om , som vi skrev under i Porsanger, om att vi skulle titta på hur vi kan ta ett ökat gemensamt ansvar där uppe. Det var ett steg framåt i den här andan. I avtalet ingår också att vi ska titta på koordinering och planering. Men det här öppnar också för mycket mer. ska, tror jag, ha den position vi har som grund för att gå vidare i de internationella samarbetena. Att det vi gör inte har någon betydelse känns väldigt märkligt att höra. Det har en djup betydelse. Vi bygger interoperabilitet i vardagen, det vill säga möjligheten att agera om det krävs. Det är detta flyg‑, marin- och arméövningarna går ut på. Operativ planering med har vi inte av terapeutiska skäl utan för att vi, om det behövs, ska kunna använda det. Men detta kräver att båda regeringarna fattar det beslutet. Att vi är med i både JEF och EI2 med flera grupperingar handlar också om att vi bygger ett säkerhetsnätverk där vi blandar in fler. Länken till , som vi har lagt ned mycket arbete på, omfattar samarbetsförmåga, övningar, utbildningar, materielsamarbeten, forskning, utveckling och internationella insatser. De avtal vi har skrivit har haft stor betydelse för att öka den gemensamma aktiviteten. Allt detta har bidragit till en ökad säkerhet i vår del av . Det är stabiliserande, och det bidrar långsiktigt till freden. Det är så vi ser det. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Att däremot börja ändra den säkerhetspolitiska doktrinen, där detta med Nato-optionen är början på en glidning – jag ser inte att det är nog för , och vilka partier det nu är, utan sedan kommer nästa och nästa igen. Detta handlar ytterst om Natomedlemskap. Här har vi olika uppfattning. Jag har redogjort för varför jag tror att den linje vi har är den bästa: att vi utgår från en militär alliansfrihet och samarbetar utifrån detta. Vi har alltså olika ingångsvärden i bedömningen av att ändra de geomilitära förhållandena och de grundläggande doktrinerna. Däremot har vi ingen som helst naivitet i detta. har gjort det man har gjort. är ett faktum, liksom , konflikten i och spelet i . Desinformationen är ett faktum, liksom övningsverksamhet som är mer eller mindre provocerande. Uppbyggnaden i , patrulleringen i och aktiviteten kring är faktum. Detta måste man se med klara ögon, och det är därför vi har att ta ställning till höjd militär förmåga i kombination med fördjupade samarbeten. Vi tvekar inte ett dugg när det gäller att fördjupa samarbetena. Däremot är vi bestämt motståndare till att ändra den grundläggande doktrinen. Det är i det vi gör i praktiken – samarbetena, övningarna, informationsutbytet, planeringsarbetet och allt deltagande vi har i det ena och det andra – som vi bygger det kitt som är användbart när det väl gäller. Sedan är syftet att genom vårt agerande se till att vi inte hamnar i den typen av situationer. Jag blir också väldigt förvånad när man ibland vill använda för att på något sätt argumentera för ett Natomedlemskap. Opinionen mot ett Natomedlemskap i är stabil. I den finska finns ingen form av majoritet för ett Natomedlemskap. Jag hade över 50 möten med den förra försvarsministern, och jag har haft över 20 med den nuvarande. Jag har nog rätt klart för mig hur opinionssituationen ser ut i . Vi har ett mycket bra och förtroendefullt samarbete, och det finns inga krav från den finska regeringen på att vi ska ändra oss och ha någon sorts Nato-option. Jag vill bara göra detta fullständigt klart. Det man säger i den typen av samtal förutsätter jag är det som gäller i olika sammanhang. Jag tycker att vi har utvecklat vår politik på ett sådant sätt att vi svarar upp mot de krav som dagens situation ställer. Vi har gjort detta med hänsyn till svensk historia, svensk tradition och den säkerhetspolitiska arkitektur som gäller. Vi har inte varit benägna att ägna oss åt någon experimentverksamhet eller att göra några tvära kast, utan vi har försökt prioritera långsiktighet och stabilitet. Det som anges i regeringsförklaringen och utrikesdeklarationen om militär alliansfrihet är också det som är regeringens linje. För vår del står vi alltså bakom det som står i propositionen. Det är detta vi förordar som den svenska linjen framöver. Sedan har jag respekt för att det kan finnas olika uppfattningar. Men jag har redogjort för vad vår uppfattning är, varför vi anser att den är den mest stabila, varför vi inte vill göra förändringar och varför vi tror att detta gagnar säkerheten, stabiliteten och freden bäst långsiktigt. 34 (KD) replik: Jag har egentligen bara en fråga, och jag går pang på rödbetan, så att säga. På vilket sätt är Nato-optionen skadlig för men tydligen fullt okej för ? 35 Försvarsminister (S) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag har redogjort för hur en säkerhetspolitisk arkitektur i och runt kan betraktas. Jag har lite kort redogjort för de historiska förloppen i både och och för varför har sin position och sin. Jag tror att denna säkerhetspolitiska arkitektur är den som gagnar freden och stabiliteten bäst långsiktigt och att man bör utgå från den när man går vidare med de internationella samarbetena. har en förutsägbarhet i att de har lagt fast sin linje och haft den . Vi har en förutsägbarhet i att vi har haft vår linje med militär alliansfrihet konsekvent sedan vi gick med i EU. Börjar man ändra på olika pusselbitar i detta, , uppstår frågetecken, och det är därför vi har en massa frågetecken i luften. Jag är stolt och glad över att ha ingått alla dessa militära samarbeten, för det är nödvändigt. Men jag tror att det klokaste är att fortsätta längs den linjen. har sin förutsägbarhet, och vi har vår. har sin förutsägbarhet. Jag tror inte att man ska gå in och rubba de här bitarna. 36 (KD) replik: Vi har på försvarsministerns redogörelse förstått att han har haft 70 möten med den förra och den nuvarande försvarsministern i . Vi har förstått att han är stolt över de samarbetsavtal som upprättats, och det tycker jag att han har rätt att vara. Han upprepar också för kammaren vikten av det nära samarbetet med och att är vår närmaste partner. Inte heller där har jag något att anmärka. Men, herr talman, det blir lite svårt att förstå vad upprördheten egentligen gäller. Försvarsministern ägnar nästan hela sitt tal åt Nato-optionen, som mycket riktigt har varit en grundbult i den finska utrikespolitiken . Men det är inget hokuspokus. Det är precis som jag sa i mitt tal, herr talman: har uttalat en Nato-option som innebär att landet upprätthåller möjligheten att söka medlemskap i och noggrant ger akt på förändringar i sin säkerhetspolitiska miljö. försäkrar sig om att inga praktiska hinder ska uppstå vid en eventuell anslutning till Nato. En majoritet säger att genom en stärkt gemensam säkerhet med höjer vi tröskeln. En svensk-finsk hållning gällande Nato-option skulle alltså öka tryggheten och förutsägbarheten. Detta är precis i linje med hållning. Jag förstår inte riktigt, och jag tror att många i svenska folket undrar hur det kan komma sig att försvarsministern är så mån om ett samarbete med medan det som är okej för med en Nato-option skulle vara skadligt för . Det hänger inte ihop. 37 Försvarsminister (S) replik: Om det är någon fråga som ställs tror jag att det är varför detta kommer från den borgerliga sidan. Varför ska vi ändra på något som fungerar och bidrar till fred och stabilitet i vår del av ? Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det här blir en konstruerad diskussion. Vi har kommit långt i det svensk-finska samarbetet med operativ planering, informationsutbyte, personalutbyte och interoperabilitet. Vi kan ta många ytterliga steg, vilket jag ska återkomma till i nästa debatt. Det går alldeles utmärkt utan att vi behöver föra in denna fråga. Jag har två gånger försökt förklara, och vet inte om jag ska dra det en tredje gång, att den säkerhetspolitiska arkitekturen skapar den samlade stabiliteten i en del av , och det ingår som en del i grundfundamentet till varför vi kan agera som vi gör. Men plockar vi ut en pusselbit och för dit skapar vi osäkerhet kring vart är på väg. Detta från er sida ser jag bara som en del i att ni vill driva igenom ett Natomedlemskap. Här har vi olika uppfattning. Vi anser att det går utmärkt att samarbeta med Nato inom ramen för utan medlemskap och utan att driva någon form av experimentverksamhet där vi rubbar den balans som jag nu försökt beskriva för tredje gången. 38 (V) replik: Genom medlemskap i militära samarbete Pesco, genom värdlandsavtal med Nato och till exempel genom trilaterala samarbete med har öppnat för att andra länder kan bedriva test- och övningsverksamhet i framför allt . Genom övningsfältet har därmed största militära övningsområde över land för framför allt flyg och arméer skapats. Övningsfältet har utvecklats till en viktig arena för Natos tester av bombplan, drönare, missiler och andra vapentyper. Området marknadsförs ofta med argument som stora ytor, gles befolkning, snö, mörker och kyla. Redan under tid drev Socialdemokraterna på för att utveckla testverksamheten i norr, bland annat genom den statliga offentliga utredningen 2006:62. Det är initiativ som vi nu ser förverkligas. Men verksamheten har konsekvenser, inte bara för de boende i området utan också för den känsliga arktiska miljön. När stora landytor reserveras för militära övningar riskerar viktiga näringar att få stå tillbaka, till exempel turism, skogsbruk, vindkraft och rennäring, som alla är viktiga inkomstkällor i regionen. Det är också av försvarspolitiska skäl tveksamt hur försvarsförmåga stärks genom att andra länder ges tillåtelse att testa och öva i vårt kalla klimat. Det betyder att flera länder som saknar kapacitet att föra krig i arktiskt klimat plötsligt får den förmågan. Jag undrar därför, försvarsministern: Hur säkrar vi freden i och om fler länder tillåts att lära sig att kriga i arktiskt klimat?