prot · H80911 · 2020-09-21 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Finansministern överlämnade regeringens proposition 2020/21:1 med förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 1 Finansminister (S): Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Vi samlas för att debattera budgetpropositionen och den ekonomiska politiken. Detta sker förstås i skuggan av den pågående pandemin. Det finns tecken på ljusning. Regeringen och myndigheter har stegvis gjort lättnader i rekommendationer och restriktioner. Undervisningen i gymnasieskolan och den högre utbildningen måste inte längre ske på distans. Det kommer snart att vara möjligt att besöka äldreboenden igen. Många känner lättnad, så även jag. Det handlar om glädjen över att kunna träffa sina gamla föräldrar och om glädjen för dem att få möta barn och barnbarn. Det handlar om gemenskapen i att få möta gamla studiekamrater och lära känna nya. Men pandemin är inte över. Riskerna är fortfarande stora. krävs både vaksamhet och uthållighet av hela svenska folket. Var och en av oss har också ett personligt ansvar för att hålla nere smittspridningen. Har vi lärt oss något av pandemin är det att ingen kan skydda sig mot pandemin på egen hand. Vi håller inte avstånd och tvättar händerna bara för att skydda oss själva. Vi gör det för att skydda varandra. Pandemin har också haft mycket allvarliga ekonomiska konsekvenser. Vår ekonomi i och hela världsekonomin befinner sig i en nedgång som troligen är den största sedan . Vår erfarenhet av tidigare kriser talar för att återhämtningen kan bli utdragen. Det är en nedgång som drabbat hela samhället. I några branscher har omsättningen tvärbromsat, i andra går en redan brutal strukturomvandling ännu snabbare. Företagare har sett sina livsverk gå upp i rök, och många löntagare har blivit av med sina jobb. Ännu fler är osäkra på hur länge deras jobb kommer att finnas kvar. Det var mot den bakgrunden som regeringen och agerade snabbt och handlingskraftigt . Jag vill ta tillfället i akt att än en gång tacka oppositionen för ett konstruktivt agerande. Vi har olika politiska utgångspunkter – och det ska vi ha – men när krisen slår till vet svenska folket att deras valda företrädare kan samlas för bästa. Det första vi gjorde var att säkra resurserna för att bekämpa smittspridningen. Vi lämnade ett mycket viktigt besked till medarbetarna i sjukvård och omsorg: att brist på pengar inte ska hindra deras viktiga arbete med att vårda dem som är sjuka eller att testa och smittspåra. Det beskedet gällde då, och det gäller fortfarande. Det är såklart viktigt för alla som har jobbat många, långa och tunga arbetspass under detta år. Det andra vi gjorde var att lindra de ekonomiska konsekvenserna med åtgärder för att överbrygga den ekonomiska krisen. Med åtgärder som korttidspermittering har hundratusentals löntagare kunnat gå ned i arbetstid i stället för att riskera varsel och uppsägning. Korttidspermitteringen blev möjlig tack vare att fack och arbetsgivare väldigt snabbt fick nödvändiga avtal på plats. Det visar att den svenska arbetsmarknadsmodellen klarade provet under krisen. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Det tredje vi gjorde var att stärka tryggheten för löntagare som blivit av med jobbet, inte minst genom höjda nivåer och lättat medlemsvillkor i a-kassan. Att vi kunde ställa över 200 miljarder till förfogande var möjligt tack vare att vi hade sparat i ladorna under de goda åren, så vi kunde möta pandemin med den lägsta statsskulden . Tack vare starka offentliga finanser kunde vi inte bara genomföra ett historiskt krispaket – vi har också de ekonomiska muskler som krävs för att nu kunna genomföra ett historiskt återstartspaket. Det vi nu ska genomföra är en kraftfull grön återstart av svensk ekonomi. Den budget som regeringen, och Liberalerna har kommit överens om har reformer som omsluter mer än . Jag kommer tyvärr inte att kunna gå igenom alla förslag, för de är många, men jag ska sammanfatta de tre viktigaste sakerna: jobben, jobben och jobben. Jobben, herr talman, är helt avgörande för att vi ska lösa de samhällsproblem som vi kämpar med i . Det är bara när alla som kan jobba också jobbar som vi kan ta itu med samhällsproblemen. Det handlar om patienter som fått sin vård senarelagd trots att de har väntat för . Det handlar om pensionärer som jobbat hela livet men ändå har låg pension. Det handlar om föräldrar som oroar sig för att deras barn ska bli skjutna när de är ute och leker. Det är genom att fler kommer i arbete och betalar skatt som vi har råd med fler poliser, fler sjuksköterskor och högre pensioner. Men jobben handlar om mer än så. Det handlar om att ha en gemenskap och en samhörighet. En lön att leva på är inte bara mat på bordet utan också frihet och självbestämmande. Det handlar om att få välja hur man vill leva sitt liv och med vem. Den här våren har många blivit smärtsamt påminda om att ingen går helt säker från att drabbas av arbetslöshet. Aldrig har så många sökt medlemskap i a-kassan på så . förstärkte vi tillfälligt försäkringsskyddet i a-kassan, och kunde jag berätta att de högre nivåerna blir kvar fram . I stället för att behöva sälja sin bostad i panik har människor nu det ekonomiska andrum som gör det möjligt att komma tillbaka i arbete. För nu ska människor tillbaka i arbete. Blir du arbetslös ska du möta tydliga krav på att skaffa dig nästa jobb men också goda möjligheter att göra det. Många kommer att behöva fylla på sina kunskaper för att söka ett annat jobb eller ställa om helt och lära sig ett nytt yrke. Därför bygger vi nu ut med över 30 000 nya möjligheter att lära sig ett bristyrke och skaffa sig en utbildning som leder till jobb. För den som redan före krisen stod långt från arbetsmarknaden införs fler möjligheter att få in en fot i arbetslivet med extratjänster, introduktionsjobb, matchning och intensivår. Men inte minst föreslår regeringen en expansiv finanspolitik som skapar nya jobb att söka. Detta gör vi med offentliga investeringar, offentlig konsumtion och inkomstförstärkningar för den som har lägre inkomster. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Tyngdpunkten ligger på investeringar. Vi har systematiskt gått igenom projekt efter projekt för att se om det är möjligt att tidigarelägga och snabbt sjösätta, för det är så vi får hjulen att snurra igen i ekonomin. bedöms regeringens politik bidra till 75 000 nya jobb. Vi investerar i att ställa om till världens första fossilfria välfärdsland. I hela vårt land växer det nu fram nya jobb inom branscher som batterier, biodrivmedel, miljöteknik och fossilfritt stål. skyndar vi på den utvecklingen med nya investeringar. Kostnaden sänks för företag som vill tidigarelägga investeringar . Därutöver gör staten omfattande egna investeringar. När det gäller varenda järnväg som ska renoveras, varenda laddstolpe eller solcell som ska sättas upp, vartenda hyreshus som ska rustas och varenda bredbandskabel som ska dras är det jobb som ska göras, och tiden att göra det är . Framtidens jobb finns också i en trygg välfärd åt alla i hela landet. gav regeringen historiskt stora ekonomiska tillskott till kommuner och regioner. följer vi upp med ännu mer pengar. Det skyddar vård, skola och omsorg från massuppsägningar, och det hjälper hjulen i ekonomin att börja snurra. Vid sidan av de generella förstärkningarna skjuter vi till mer pengar till regionerna, som ska beta av vårdskulden, alltså den planerade vård som behövde senareläggas på grund av . hamnade också strålkastarljuset på arbetsvillkoren i äldreomsorgen. Här skjuter vi till nya, permanenta pengar för bättre arbetsvillkor, fler kollegor och rätt kompetens för jobbet. Det förtjänar äldreomsorgens medarbetare, och det förtjänar alla äldre. äldre förtjänar inte bara en trygg äldreomsorg utan också en bra pension. höjs därför pensionerna med för den som jobbat hela livet men ändå har en låg pension – matbespisningspersonalen, undersköterskan, lastbilschauffören. Med den här budgeten tar vi också det sista steget för att sluta den orättvisa skatteklyftan mellan lön och pension. Från kommer ingen att betala en krona mer i skatt än den som jobbar. Vid sidan av den ekonomiska återstarten fortsätter kampen oförtrutet mot samhällsproblemen. Det finns egentligen inga ord som är starka nog för att beskriva den vrede och förfäran som drabbade så många med mig när nyheten kom att en tolvårig flicka hade skjutits till döds. Kampen mot brotten är förstås komplicerad och kräver många olika insatser, tålamod och förebyggande åtgärder. Men först och främst måste det sägas: Skjuter du ihjäl en tolvåring ska du sitta i fängelse. Och du ska sitta . Regeringen stramar åt den så kallade ungdomsrabatten. Det är inte gratis, men det är värt varenda krona som tillförs Kriminalvården. För att dömas till fängelse måste den som begår brott också åka dit. Då krävs det fler poliser. Målet om 10 000 fler polisanställda ligger fast. blir det ett tillskott på till , och den förstärks med nya miljardsatsningar kommande år. Men som polisen själv säger både kan och måste hela samhället göra mer för att minska brottsligheten. Det räcker inte med fler poliser, utan inflödet av ungdomar in i gängbrottsligheten måste strypas. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Då krävs fler engagerade lärare, fler ingripanden av när föräldrar inte tar sitt ansvar, fler familjehemsplaceringar och fler platser på . Detta arbete ska kommunerna bedriva i nära samverkan med rättsvårdande myndigheter, och därför föreslår vi historiskt stora ekonomiska tillskott, både generella och riktade bidrag till kommunerna. Det är ju så att det mesta av det förebyggande arbetet bedrivs i kommunerna, och i den här budgeten gör vi historiskt stora tillskott just till dem. Vi ska slå stenhårt mot brotten och stenhårt mot brottens grundorsaker, men kampen mot brotten kräver också att vi går på de svarta pengarna. införs fler och skarpare verktyg för att stoppa fusk och felaktiga utbetalningar. ska använda hela den byråkratiska verktygslådan för att stoppa de livsstilskriminella som lockar in ungdomar i kriminalitet med dyra klockor och märkeskläder. Alla barn, oavsett var de bor, ska ha goda förebilder och den trygghet som krävs för att göra verklighet av sina drömmar. Självklart ska den drömmen innehålla ett jobb, för som polisen själv konstaterar: När arbetslösheten ökar riskerar brotten att bli fler. När vi nu ska återstarta ekonomin och människor ska komma tillbaka i arbete ska vi självklart sikta högre än att bara återställa till det som var. Sanningen är ju att det som fanns före krisen inte på något sätt var perfekt. har vi en historisk möjlighet att bedriva en ekonomisk politik som inte bara får människor i arbete utan också ser till att alla är med och bygger starkare, tryggare och mer hållbart. Den möjligheten ska vi ta. ska vi jobba ur krisen tillsammans! 2 (M) replik: 105 miljarder i satsningar – svenska folket skuldsätts, och då gäller det att använda pengarna på bästa sätt. Ändå kan jag konstatera att den här budgeten inte kommer att knäcka gängkriminaliteten eller pressa tillbaka arbetslösheten. Jobben, jobben, jobben, säger finansministern. Jag kan bara konstatera att finansministern när hon tillträdde inte lyckades pressa ned arbetslösheten i en brinnande högkonjunktur. Sedan vi kom in i den här krisen har varit det land som har presterat sämst. Många med mig ställer sig därför frågan hur regeringen ska lyckas , i en lågkonjunktur. Samhällsutvecklingen går också åt helt fel håll när det gäller otryggheten. Gängskjutningar och förnedringsrån är ord som vi inte uttalade eller ens visste att de fanns. utsätts människor för de mest förnedrande och grova brott. Som finansministern själv nämnde hamnade en ung flicka, , i en skottlossning. Jag är övertygad om att det går att vända den negativa utvecklingen. Det går genom en tydlig och tuff rättspolitik, och vi har lagt många förslag på bord. Men det krävs också resurser för att rättsväsendet ska kunna göra sitt jobb. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande För mig, herr talman, är det obegripligt hur regeringen och stödpartierna kan lägga en budget på bord som inte ger polis och de resurser som verkligen behövs. Den fråga jag vill ställa finansministern är därför hur ni prioriterar. Hur kan finansministern prioritera 52 miljarder till bistånd men lägga mindre pengar på polisen, , domstolarna och Kriminalvården i ett läge där mer resurser behövs för att knäcka kriminaliteten? 3 Finansminister (S) replik: Regeringen ökar tillskotten till alla dessa myndigheter i budgeten. Polisen kommer att ha 2 miljarder mer än de hade . Det är möjligt att ska söka jobb som chef för polisen, men polisen själv menar att man inte behöver något ytterligare tillskott utöver dessa 2 miljarder. Året efter får också polisen ytterligare tillskott, faktiskt mer än man själv har begärt. Det polisen däremot säger är att vi behöver jobba mer aktivt med det förebyggande arbetet. Utöver de stora satsningar som vi gör i budgeten på polisen, Kriminalvården, , migrationsdomstolarna och – där vi har ökat anslagen sedan blev statsminister – gör vi också stora satsningar på det förebyggande arbetet. Vi vet ju att för att ungdomar inte ska dras in i de här kriminella nätverken behöver vi ha en bättre möjlighet att fånga upp dem . Här satsar vi alltså pengar på språklyft i förskolan, på lovskola, på skolor i utsatta områden och ytterligare på särskilt utsatta kommuner. Framför allt gör vi stora generella tillskott till kommunerna så att de ska kunna jobba mer förebyggande. Sedan måste man också göra det tredje, och det är att gå på pengarna. Här har vi också satsningar för att strypa tillförseln av pengar till de kriminella nätverken. Vi genomför alltså omfattande satsningar, och jag delar helt problembild. På det här området behöver jobba oerhört intensivt, och vi behöver göra det tillsammans. Jag har en fråga till , som menar att är det land som har presterat sämst i EU när det gäller arbetsmarknaden. Då undrar jag: Vilket EU-lands arbetsmarknad tycker att skulle ha i stället? 4 (M) replik: Finansministern får nog avvakta; det kommer att finnas tillfälle att ställa frågor även till mig efter mitt anförande. Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga. Är det rimligt att lägger ned 52 miljarder på bistånd till andra länder när vi inte skjuter till mer resurser än vad vi gör till rättsväsendet? Jag vet mycket väl hur resurserna till polisen ser ut, men det är ju inga nya pengar. Det är de pengar som och jag tillsammans med våra partier sköt in budget, ökande som en trappa. Men det finns ju inga satsningar på polisen. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Jag kan ge regeringen och stödpartierna ett tips: Ni borde satsa på att få tillbaka pensionerade poliser som här och kan jobba med att bekämpa brottslighet. Det är ett gott tips till finansministern. Vad jag ser i höständringsbudgeten är i stället att ni stärker biståndsbudgeten. Varför inte lägga de pengarna på svenskt rättsväsen i när otryggheten är så enormt stor? 5 Finansminister (S) replik: Jag tycker att det är viktigt att understryka att vi gör mycket stora satsningar på hela rättskedjan. Rättskedjan har byggts ut rejält sedan blev statsminister. När vi gick in i regeringsställning hade , inklusive , monterat ned polisutbildningen så att det pensionerades fler poliser än det kom ut nyutbildade. Det vi har gjort är att fördubbla polisutbildningen så att det nu examineras ut nya poliser som vi också kan anställa. Det är så man långsiktigt kan säkerställa polisens resurser. Det är viktigt att vi fortsätter det arbetet. Vi lägger 42 miljarder i budgeten på kommuner och regioner. Mycket av det behöver gå till det förebyggande arbetet. Vi ska fortsätta att ställa frågan till : Vilket europeiskt lands arbetsmarknad tycker att svensk arbetsmarknad borde vara i stället för ? 6 (SD) replik: För ungefär en månad sedan uttalade sig finansministern i tidningen på en fråga om fastighetsskatt: ”Ett problem med dagens fastighetsavgift, som infördes av alliansregeringen, är att den är regressiv. Den har en särskild rabatt för höginkomsttagare.” Jag förutsätter att finansministern är rätt citerad. Annars får hon rätta mig. Jag vet inte hur man exakt ska tolka det uttalandet. Det är inte uppenbart att bara för att man bor i ett hus med högt taxeringsvärde har man per automatik hög inkomst. Det är klart att det finns en viss korrelation – så lär det vara – men vi kan tänka oss exempelvis en ensamstående äldre där den tidigare maken, eller makan, stod för lejonparten av hushållets inkomst. Kvar är man ensam med en låg inkomst men med ett högt taxeringsvärde. Ska man då tvingas flytta? Vi kan också tänka oss att ett hus eller en gård funnits i släkten i många generationer, att man har ärvt huset, ska man då inte få bo kvar om man inte har hög inkomst? Min första fråga gäller vad finansministern egentligen menar givet att finansministern är korrekt citerad. Min andra fråga gäller vilka Socialdemokraternas ingångar är i synen på en återinförd fastighetsskatt. 7 Finansminister (S) replik: Faktum är att som fastighetsskatten är uppbyggd betalar man en andel av värdet på fastigheten upp till ett visst tak. Det betyder att för alla som har ett värde under det taket stiger fastighetsskatten i takt med att fastigheten ökar i värde. Det är framför allt de som har bott i lägre värderade fastigheter som har fått en höjd fastighetsskatt. Det är inte de som bor i de fina villorna i eller andra fina villaförorter som har fått höjd fastighetsskatt, utan det gäller dem som bor i mindre orter i mindre bostäder runt om i landet. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande På så sätt kan man säga att det finns en särskild rabatt i och med att de som bor i fina, högt värderade fastigheter inte får några höjningar av fastighetsskatten utan bara betalar upp till ett visst tak. Det är klart att det finns en regressivitet i att de som bor i – och – betalar fastighetsskatt på samma sätt som de som bor i ett mindre radhus i en mindre ort i . Där finns en tydlig regressivitet. Jag är medveten om att det finns människor i till exempel som bor i mindre hus vid kusten som har blivit högt värderade på grund av ett stort inflöde av norrmän som köper de husen. Det här var bara en problematisering av dagens fastighetsskatt. Jag tycker inte att det är helt oproblematiskt att det finns en så tydlig regressivitet, där det i genomsnitt är så att människor med höga inkomster betalar en relativt sett låg fastighetsskatt i förhållande till personer som oftast har lägre inkomster och bor i mindre högt värderade hus. 8 (SD) replik: Sedan var det andra delen av frågan: Vilka är Socialdemokraternas ingångar i synen på fastighetsskatten? Låt oss dröja oss kvar i . De förslag som har kastats fram av så kallade experter, ekonomer och förvisso även politiker, tar upp en skatt på . Den ska inte bara gälla villor och småhus utan även bostadsrätter. En vanlig Stockholmsfamilj kan utan större problem komma upp i 30 000, 40 000 eller till och med för ett vanligt hushåll. Låt mig vara tydlig: kommer inte på något sätt att medverka till att fastighetsskatten återinförs. Om finansministern vill beskatta en vanlig Stockholmsfamilj med , kommer man att berätta det före valet eller efter valet? 9 Finansminister (S) replik: Frågor på de förslag som har lagts fram av experter bör ställas till dem och inte till mig. 10 (V) replik: Regeringen har verkligen visat handlingskraft under krisen. Det är mycket bra gjort. Visst kan man ha synpunkter på delar, men handlingskraft har ni verkligen visat. Däremot ser vi ingen handlingskraft alls när det gäller att ta itu med den ekonomiska ojämlikheten, det vill säga att beskatta den ekonomiska eliten. Om vi tittar på hur det ser ut i världen ser vi att är det land i västvärlden, enligt , som tillsammans med har haft de mest kraftigt växande inkomstklyftorna, det vill säga där ojämlikheten har ökat mest under . Växande klyftor, vet finansministern såväl som jag, är dåligt för den ekonomiska utvecklingen, demokratin, skolresultaten, brottsligheten, tryggheten och enskilda människors makt och möjligheter i livet. Jämlika länder utvecklas bättre, helt enkelt. Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande Vi kan se att en direktör får i skattesänkning, och här står finansministern och skryter om att en låginkomsttagare ska få ungefär en hundralapp i skattesänkning, det vill säga ett och ett halvt . Det utjämnar inga ekonomiska klyftor alls. Vi kan se att det är framför allt kapitalinkomsterna som är skevt fördelade. Den rikaste procenten får över hälften, det vill säga 200 miljarder. Det motsvarar barnbidrag. Om vi vill ha en långsiktigt hållbar finansiering av välfärden borde det finnas utrymme nu att beskatta den ekonomiska eliten. Folk har stått på barrikaderna och krävt att undersköterskor och sjuksköterskor ska få höjda löner och fler arbetskamrater och att det ska vara slut på nedskärningarnas era. Men Socialdemokraterna har någon form av beröringsskräck när det gäller att beskatta den ekonomiska eliten. 11 Finansminister (S) replik: vet om att jag inte alls har beröringsskräck för att höja skatterna för dem med de högsta inkomsterna. Där har faktiskt och jag tillsammans arbetat fram budgetpropositioner där vi har höjt skatten för dem med de högsta inkomsterna. Vi har också tillsammans arbetat fram ett förslag om att höja kapitalskatten som i huvudsak skulle träffa dem med de högsta inkomsterna via de så kallade 3:12-reglerna. Tyvärr stoppades förslaget av en riksdagsmajoritet. Det behövs helt enkelt en annan riksdagsmajoritet för att kunna gå vidare med den typen av förslag. Det pekar på, den ökade ojämlikheten, är roten till så mycket ont i vårt samhälle. Den gör att vi har ett som inte ser ut som borde göra, det vill säga ett samhälle som håller ihop, där barn får lära sig det de behöver i skolan, där det finns en bostad att flytta hemifrån till, där det finns arbete och där man kan åldras i trygghet. Det är det jag vill bygga. För att lyckas med det behöver vi också minska de ekonomiska klyftorna. Förslagen i den här budgeten har en bra fördelningsprofil, och det är jag själv mycket nöjd över. 12 (V) replik: vet mycket väl att det under förra mandatperioden fanns en stor konflikt gällande att beskatta den ekonomiska eliten eller inte. Socialdemokraternas vilja var mycket eftersatt – om jag kan uttrycka det så. Så ser det faktiskt ut. har blivit ett skatteparadis för den rika eliten. Det är bara att titta på skattepolitiken. Vi har ingen förmögenhetsskatt och ingen arvs- och gåvoskatt. Vi har en jättelåg bolagsskatt. Fåmansföretag, Icahandlare och riskkapitalister betalar mindre i andel av sin inkomst än en undersköterska eller lärare gör. Det är faktiskt så det ser ut, och lägger ni fram en budget där ni absolut inte tar itu med den ekonomiska ojämlikheten på allvar. väntar nya nedskärningar. Det är bara att titta i er egen tabell. Vi kommer att ha nedskärningar i välfärden framöver. Det kommer att bli färre undersköterskor, sjuksköterskor och lärare just för att ni undviker att beskatta den ekonomiska eliten, och det beklagar jag djupt. 13 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetproposition-ens avlämnande minns nog väl hur det var förra mandatperioden, när vi gick fram med förslag om ökad beskattning för dem som har de allra högsta inkomsterna. Det var förslag som jag var entusiastisk över, för jag vill bekämpa den ekonomiska ojämlikheten. Men det var ju så att en riksdagsmajoritet – , och de andra oppositionspartierna – hotade mig med misstroendevotum om vi ens gick fram med förslagen. Det var så riksdagsmajoriteten såg ut under förra mandatperioden, och vi har en likadan riksdagsmajoritet under den här mandatperioden. Det finns inget stöd för de här förslagen.