prot · H709102 · 2020-04-08 00:00:00 — För de flesta i har det blivit tydligt att just in time-tänkande, new public management, osäkra anställningar, privatisering av välfärdstjänster och andra långtgående marknadsexperiment har gjort samhället skörare och beredskapen för det oväntade svagare. Många fler har också blivit varse hur viktigt det är med fungerande, heltäckande trygghetssystem så att vi inte är hänvisade till att möta problemen ensamma utan kan göra det genom att använda de resurser som vi tillsammans skapar. Ett viktigt sådant system är förstås arbetslöshetsförsäkringen. I den här extra ändringsbudgeten föreslås flera viktiga förstärkningar av den. Det är förstärkningar som ligger helt i linje med vad har föreslagit och som vi ansåg vara helt akut att genomföra när pandemins kommande effekter blev tydliga. Vi välkomnar naturligtvis att även regeringen har insett vikten av handling på det här området, och vi ställer oss bakom propositionen. är det viktigt att påminna om att de allvarliga brister som har funnits i arbetslöshetshetsförsäkringen, och som till en del fixas med de här förslagen, inte har uppstått på grund av glömska eller missar i någon byråkratisk process utan har skapats genom mycket aktiv politik, med mycket förväntade resultat. Framför allt –2008 under den dåvarande regeringens mest sprudlande år försämrades försäkringen extremt dramatiskt. Det blev dyrare att vara med och svårare att kvalificera sig till ersättning över huvud taget. blev försäkringen mindre värd. Ersättningen blev lägre, och det blev allt svårare att uppfylla själva syftet, det vill säga att vara en inkomstförsäkring vid arbetslöshet. En liten del av dessa försämringar av a-kassan justerades , men det är fortfarande så att den svenska arbetslöshetsförsäkringen har gått från att vara en av de bättre i till att vara sämre än . De förbättringar som vi ska klubba igenom gör försäkringen mer anständig för fler, men det är inte så mycket mer än så om man ser på det hela med lite perspektiv. Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Dagens proposition tar tag i några av de mest flagranta bristerna med arbetslöshetsförsäkringen. För det första är det alltför få som kan komma med. En rimlig utgångspunkt är ju att om man är utan arbete men aktivt söker ett arbete och ställer sig till arbetsmarknadens förfogande, det vill säga det som gör att man definieras som arbetslös i både svensk och internationell statistik, då bör man kunna få ett försäkringsskydd. finns ett så kallat arbetsvillkor som är så pass strängt att många med osäkra anställningar stängs ute från att alls få vara med. Det handlar om de som jobbar timmar, som jobbar deltid och som har flera olika arbetsgivare och på så sätt försöker få ihop en förvärvsinkomst. Vi hade gärna sett att man hade halverat det rakt av. går man från 80 , vilket är ett gott och betydande steg i rätt riktning. För det andra lättas det på medlemsvillkoret, alltså den kortaste tid som det krävs att man har varit medlem i en a-kassa för att kunna komma i fråga för inkomstrelaterad ersättning. Går man med nu räcker det i stället . Det är också bra. Till alla som sitter bänkade framför tv- och radioapparater för att lyssna på den här debatten: Gå med i en a-kassa om ni inte har gjort det tidigare! För det tredje höjs både det så kallade grundbeloppet och taket i a‑kassan. Det är förstås oerhört angeläget, för det låga taket har gjort att väldigt många inte alls får några av sin tidigare inkomst. blir det fler, och det är bra. Ett högre grundbelopp gör att fler slipper bli direkt fattiga, även om de ännu inte får inkomstrelaterad ersättning baserad på en okej tidigare inkomst. Detta är också en av själva huvudpoängerna med att ha en arbetslöshetshetsförsäkring över huvud taget: Människor som är beredda och kapabla att ta ett arbete men som på grund av ekonomiska omständigheter inte kan hitta ett jobb ska ändå kunna få vettiga livsvillkor. Det har vi råd att erbjuda varandra. Så blir också hela vår ekonomi och vår arbetsmarknad mer robust. Det är fint att det nu finns enighet om detta. Bättre sent än aldrig, säger vi pragmatiker. I och med att det är så tydligt att de här förbättringarna i a-kassan är nödvändiga för att fixa till systemet blir det också ganska märkligt att höra betoningen på att det är så viktigt att de är tillfälliga. Själva lagstiftningsmodellen kanske hade varit annorlunda i en annan situation än under en dramatisk pandemi; det är rimligt. Men de problem som dagens ändringar tar sikte på att lösa fanns före coronakrisen, och de kommer att finnas efter. Även om de som är i kammaren just inte ser det så tror jag att de flesta i kommer att se det som ganska orimligt att dessa vettiga förbättringar av a-kassan skulle upphöra exempelvis . Ska regeringen och dess samarbetspartier stå här och säga att nu är det viktigt att vi återigen får en a-kassa som inte släpper in hårt arbetande människor med osäkra anställningar? Vid nyår, när vi förhoppningsvis är igenom perioden med hård press på sjukvården och har kommit över tröskeln med omfattande nedstängningar och uppsägningar men behöver få tid att reparera de ekonomiska skadeverkningarna av den här krisen, ska vi då får höra socialdemokrater och centerpartister säga till de ingenjörer, kallskänkor, piloter, pappersarbetare och hotellstäderskor som ännu inte har kunnat hitta ett nytt arbete att nu ska vi sänka era ersättningar? Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Det kommer inte att vara rimligt, det kommer inte att vara rättfärdigt och jag kan försäkra er om att vi kommer att vara rätt många som säger ifrån. Jag vill också ta upp två smärre saker som kan få stor betydelse för det faktiska utfallet för enskilda och som jag därför ser som viktiga att regeringen noga följer upp. Det första handlar om att krav på intyg från arbetsgivare kan leda till svårigheter för vissa av dem som kommer med och därför också för a‑kassorna. Möjligheten att i stället bekräfta tidigare inkomster genom uppgifter från finns men kräver en mer komplicerad handläggning. Det är viktigt att detta inte resulterar i långa väntetider. Ett annat problem är att många deltidsarbetande som får tillgång till arbetslöshetshetsförsäkringens grundskydd riskerar att få ett mycket lågt belopp i ersättning, eftersom det räknas av mot en tänkt heltid. Regeringen uppmärksammar problemet i propositionen och föreslår att föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning ska kunna meddelas. En sådan föreskrift bör utfärdas mycket snart, och det belopp som fastställs bör i princip vara på en nivå som gör det möjligt att klara sig utan att behöva söka kommunalt försörjningsstöd. Vi hade velat se tydligare skrivningar på dessa punkter, men på grund av den i och för sig helt begripliga tidspressen i det här ärendet har vi nöjt oss med detta. Vi kommer att återkomma i relevanta sammanhang. Allra sist, herr talman: Jag har uppehållit mig helt vid arbetslöshetsförsäkringen för löntagare. I betänkandet finns också flera andra förslag, dels förbättringar vad gäller egenföretagares möjligheter att ta del av försäkringen, dels förslag som rör tillfälligt slopat fribelopp för studenter, tillfälligt stöd för företags hyreskostnader i vissa sektorer och ett extra stöd till kultur- och idrottssektorn som har drabbats exceptionellt hårt av den pågående krisen. stöder också alla dessa åtgärder. 6 (KD): påverkar vårt samhälle i grunden. Det är en kris som går genom flera samhällssektorer och som påverkar oss alla. Det finns hopp också efter denna kris, men just nu ser vi dem som har drabbats av sjukdomen och dem som kämpar i vården och jobbar aktivt dag och natt med att bekämpa sjukdomen och värna liv. Vi vill rikta ett särskilt tack till alla som gör fantastiska, storartade insatser just . Det här är också något som slår hårt mot ekonomin. Det hänger förstås ihop med möjligheten att bedriva en bra sjukvård. Det är bra att det tillskjuts medel till kommuner och landsting för att klara vårdbehoven. Det är bra att i den här extrabudgeten ta bort fribeloppet så att vårdstudenter känner att de fullt ut kan bidra i vården. föreslog i går ett system som gör att man kan frigöra personal som finns i andra sektorer så att de lättare och med bättre villkor också ska kunna tjänstgöra i vårdens frontlinje. Det tror vi vore mycket angeläget att nu få på plats. Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Det här är en ekonomisk kris som slår mycket djupt och brett. Vi har sett varselsiffror i tiotusental, något som vi har skådat. Tiotusentals är också nyinskrivna på Arbetsförmedlingen. Denna dramatiska och djupa kris ställer inför mycket stora utmaningar , och det är också därför som vi nu diskuterar och debatterar den femte extrabudgeten . Det finns bra saker här. Jag har nämnt fribeloppet. Regeringen gör nu också någonting för kostnader vad gäller hyror. Vi kristdemokrater tror att man behöver skruva i det här systemet. Det finns risk för att stödet inte når fram till dem som ska ta del av det när det riktas till fastighetsägare och har den här relativt krångliga konstruktionen. Vi tror att regeringen kan behöva återkomma med ett system som är större och som i stället är baserat på omsättning, likt våra grannländer. Det är dock bra att saker görs. Vi har sagt att korttidspermitteringsmöjligheterna måste ökas. Det måste bli möjligt att permittera på nivåer som når av tiden, där staten tar en långt större del av kostnaden än . Annars kommer vi inte att klara jobben i denna kris. Det kommer att leda till en onödigt hög arbetslöshet om vi inte gör detta, och det är fara i dröjsmål. Den absolut viktigaste åtgärden att få på plats nu är att kraftigt öka permitteringsmöjligheterna och se till att det blir en större kostnadstäckning för företagen så att de behåller sina anställda ute på arbetsplatserna så att de sedan, när det pratas om att vi ska återstarta svensk ekonomi, står beredda att återstarta den och så att det som ska återstartas inte är nedsläckt. Detta är helt centralt att göra. Regeringen har i extrabudgeten föreslagit utökningar av a-kassan. Vi kristdemokrater tycker att det är bra. Det är mycket bra i detta läge att a‑kassan breddas så att fler får möjlighet att komma med i a-kassan. Vi har efterlyst detta, och regeringen gör det när det gäller arbetsvillkor och medlemsvillkor. Det är utmärkt, för vi vill inte att människor i onödan ska hamna i försörjningsstöd. Det är också bra och rimligt i denna lågkonjunktur att man gör förstärkningar av golvet och taket, men jag vill som flera andra understryka att det är tillfälliga takhöjningar. Det är viktigt att de sedan återgår till mer normala nivåer för att behålla drivkrafterna till arbete när konjunkturen återgår till ett normalläge. Jag måste reflektera över att regeringen satsar mer på att förstärka för dem som går ut i arbetslöshet. Vi har ingenting emot det – jag har just välkomnat det. Man satsar mer än vad man gör på personer med medellön som kan bli korttidspermitterade, och detta gör att vi måste fundera på om regeringen har förstått att det här inte är en strukturkris. Det är alltså inte ekonomiska obalanser som ligger bakom, där människor ska slussas från företag som inte fungerar till företag som fungerar. Det är inte detta krisen handlar om, utan den handlar om ett mycket kraftigt efterfrågefall, helt orsakat av externa faktorer. Då måste permitteringsstöden upp. Då är det rimligt att satsa mer på permitteringsstöd än på a‑kassan, för att människor ska kunna behålla sina anställningar. Annars får man en ökad arbetslöshet. Man får persistens, och man får människor som inte kommer tillbaka in i arbete . Det är därför det är så oerhört centralt nu att få upp permitteringsstödet ytterligare. Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Jag såg den pressträff som regeringen höll, där man presenterade a‑kasseförändringarna. Dessa är bra – det var bra att man gjorde dem. Men på pressträffen pratade man också om hur viktigt det är att de personer som har tillfälliga anställningar ska kunna komma in i a-kassan och att detta var skälet till att man förändrade arbetsvillkor och medlemsvillkor. Det är bra förändringar. Regeringen visade statistik om att det handlar om 747 000 personer i som har tillfälliga anställningar, varav över 500 000 i privat sektor. har regeringen fortfarande inte ändrat på det villkor som säger att de företag som vill ta del av permitteringsstöd först måste säga upp sina tillfälligt anställda. Det är bra att a-kassan stärks, men varför ställa anställda mot anställda på det sätt som regeringen fortsätter att göra? Om man går in på kommer man till en matris där man ska svara på frågor, såsom om företaget har gjort sig redo att kunna ansöka om korttidspermittering. En annan fråga är om företaget har minskat sina arbetskraftskostnader på det sätt som lagstiftningen föreskriver, nämligen om företaget har gjort sig av med alla tillfälligt anställda och alla konsulter som inte är kritiska för verksamheten. Om man svarar nej på frågan kan man inte gå vidare i matrisen. Det är så det fungerar. Skadan är till stor del redan skedd. Många tusen personer med tillfälliga anställningar har sagts upp på grund av denna regel. Jag säger inte att alla tillfälligt anställda skulle ha varit kvar om regeln inte hade funnits, men den har påverkat. Brunn har sagt upp tillfälligt anställda på grund av regeln. Voi har gjort det. Spaljisten har gjort det; där har man sagt upp personer från för att vara säker på att få permitteringsstöd. Man har sagt att de funktionsnedsatta inte kan få vara kvar. Man har tvingats till detta. Man har känt sig tvungen att ställa anställda mot anställda på grund av regelverket och på grund av att regeringen nu använder ett regelverk för en situation som är ett ekonomiskt normalläge i stället för att använda den lagstiftning som säger att tillfälligt anställda ska inkluderas i permitteringsstödet. De ska inkluderas därför att de annars får en väsentligt sämre ställning på arbetsmarknaden. Detta har redan orsakat stora problem och onödig arbetslöshet i , men det kan ändras. Vi kan ändra detta. Vi kan se till att arbetsgivare inte behöver ställa anställda mot anställda på det här sättet. Vi vet att det är rätt, för vi befinner oss i en djup lågkonjunktur. Det är inte en vanlig ekonomisk liten sättning i ett företag eller en bransch, utan det är en av de värsta kriser vi har sett, herr talman. Det är nu stor brådska att göra mer, att skala upp permitteringsstödet och se till att de regelverk vi har bidrar till att människor kan behålla sina anställningar och att företag kan behålla sin produktionskapacitet så att den finns där när vi ska återstarta ekonomin. Då måste vi ändra på dessa saker. Mycket av det som regeringen föreslår är bra: förbättringar i a-kassan, borttaget fribelopp för studenter och försök att göra något åt företagens fasta kostnader. Men det finns mycket kvar att göra, herr talman, och det brådskar. 7 (L): Coronapandemin sveper som en storm över världen. I denna storm inskränks demokratin i länder, där ledare passar på att använda som ett svepskäl för att inskränka grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. Jobb och företag slås sönder när efterfrågan minskar, och allra värst är det kanske att människor förlorar livet. Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Här i måste vi göra det vi kan för att tackla de utmaningar och enorma belastningar som coronastormen innebär. Vi har gjort mycket tidigare. Vi kommer att behöva göra mer. Det som ligger på bordet innehåller flera viktiga saker. Det slopade fribeloppet innebär att personer som studerar nu i stället kan hjälpa till och stärka upp i vården. Vi ser till att det inte är ekonomi som står i vägen när det handlar om att testa fler och köpa skyddsutrustning och den typ av utrustning som behövs för att vården ska klara av krisen. Men, herr talman, om det inte finns människor som jobbar, om det inte finns efterfrågan eller om det inte finns företagsamma människor som skapar något kan man inte bygga några intensivvårdsavdelningar. Då kan man inte köpa några ECMO-maskiner. Då kan man inte betala några löner i vården. Det är företagande och människor som arbetar som får detta land och alla andra ekonomier att gå runt. Det går inte att ha välfärd utan att först ha välstånd. Därför är det hot som innebär mot välståndet också ett hot mot välfärden och ett hot mot de insatser i vården som behövs för att rädda liv. Jag är glad, herr talman, att det som vi röstar om innebär tillfälliga justeringar i a-kassesystemet. Det innebär att människor får det lättare att finnas kvar på arbetsmarknaden och att vi ser till att företag klarar sina hyror bättre så att de inte slås ut på grund av kostnaderna. Detta är avgörande för att vi även ska kunna ha både välstånd och välfärd, så att vi kan klara av krisen och de kriser som kommer att komma . När stormen har bedarrat och röken lagt sig kommer vi att behöva gå vidare och bygga upp mycket av det som har raserats i stormen. Därför, herr talman, är jag väldigt glad över att det som vi röstar om inte bara innehåller många av de ekonomiska bitar som vi har pratat om här i kammaren utan också innebär satsningar på utbildningssystemet så att de människor som kanske blir av med jobbet kan utbilda sig och komma tillbaka starkare på arbetsmarknaden. Det innebär satsningar på kultur och medier, vilket är helt avgörande när vi ser hur demokratin utmanas i land efter land och när vi ser hur grundläggande mänskliga fri- och rättigheter inskränks. är det kanske nödvändigt med inskränkningar av hur många människor som får samlas på en plats . Men det innebär också att medierna behövs ännu mer för granskning, och där är dessa stöd avgörande. Det finns också i detta pengar till att skydda barns rättigheter. Det handlar om redan utsatta barn som i isolation blir ännu mer utsatta. Dessa barn behöver vi också se till att hjälpa, och det finns också med i det paket som vi ska rösta om . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Jag vill påminna om att det kommer att behöva göras mer, och jag vill påminna om att denna storm inte är över . Men när den har bedarrat kommer vi att behöva satsa på jobb och företagande, på mer utbildning och på att stärka demokratin för att på så sätt bygga ett välstånd så att vi också kan möta framtida kriser. 8 (MP): Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Vi befinner oss fortfarande i den fas då vi gör allt för att bekämpa själva viruset och rädda liv. Det gör vi tillsammans. Frontlinjen är på våra intensivvårdsavdelningar, inom vården i stort och inte minst i omsorgen där man arbetar hårt för att skydda våra äldre. Vi påverkas alla av den kris vi går igenom. Mer eller mindre har vi fått begränsa våra liv. Denna kris påverkar ekonomi hårt. Många har redan fått besked om uppsägning från sin arbetsgivare. Många företagare är oerhört oroliga och ligger säkert vakna om nätterna av oro för att inte kunna betala fakturor och hyror. Vi hanterar den femte extra ändringsbudgeten med anledning av . Den innehåller en rad åtgärder. Den börjar i det akuta, att regeringen är mycket tydlig med att bekämpningen av detta virus aldrig ska handla om pengar. Staten ska ta smällen. Vården ska göra allt den kan, och staten kommer att ta notan. Det är ett viktigt besked. Det sker också en förstärkning av finansieringen av testning med förhoppningen om att detta bland annat ska kunna leda till en bredare testning av vårdpersonal, så att vården kan fungera effektivt. I alla kriser är det de svagaste som drabbas mest. En grupp som är utsatt i det läge vi har är de barn och kvinnor som lever i illa fungerande familjer, som lever med kontroll och våld hemma och där hemmet inte är en trygghet utan det motsatta. De är nu kanske instängda med en våldsbenägen partner som kanske dricker mer, är mer stressad och pressar och kontrollerar mer. Då är det oerhört viktigt att vi ser detta och med gemensamma krafter finns där för dessa kvinnor och barn. De som är mycket duktiga på detta är de ideella organisationer som arbetar med dessa frågor och står vid dessa kvinnors och barns sida. Därför är det viktigt att vi nu stärker dessa ideella organisationers ekonomi, så att de kan göra ett uppsökande arbete, finnas där och hjälpa och stötta. I denna budget föreslår vi också ett hyresstöd för de företag som har svårt att betala sin hyra. Vi stärker också a-kassan, och jag ska återkomma till det. Vi ökar antalet utbildningar i . När vi blickar framåt är det viktigt att denna kris blir en del av en omställning också på arbetsmarknaden. Jag hoppas att många av dem som har fått ett negativt besked av sin nuvarande arbetsgivare nu ser en möjlighet att kanske påbörja en utbildning. Det pågår nu ett omfattande ansökningsförfarande. Vi gör stora förstärkningar av både högskola och yrkesutbildning, och jag hoppas att det kan vara en väg framåt för många som just nu står utan arbete och försörjning. Vi gör en rad förändringar av a-kassan, och a-kassan är krånglig. Det är många regler kring a-kassan. Jag tänkte därför ge mig på att lite grann förklara vad detta kommer att innebära för dem som påverkas. A-kassan består av en rad nivåer. Om du är medlem i a-kassan, har varit det och jobbar exempelvis heltid får du en inkomstförsäkrad ersättning. Men om du jobbar mindre, exempelvis deltid, om du har osäkra anställningsförhållanden eller om du inte har varit medlem i a-kassan får du inte en omedelbar rättighet till den utan går in i den stegvis. gör vi förändringar som innebär att fler får denna inkomstförsäkrade ersättning genom att vi underlättar både medlemsvillkoret och arbetsvillkoret. Det finns några räkneexempel som kanske kan hjälpa oss att förstå vad detta innebär i praktiken. Extra ändringsbudget – Föränd-ringar i arbetslöshets-försäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset En 20-åring som har jobbat på kafé och som uppfyller arbetsvillkoret, det vill säga har jobbat men inte uppfyller medlemsvillkoret, det vill säga inte har varit med i a-kassan , skulle före denna reform få . Efter att dessa förändringar har genomförts kommer denna 20‑åring få . Det kanske är skillnaden mellan att kunna leva på sin inkomst och att inte kunna det. Det som är viktigt här är att detta kommer att leda till att färre som har a-kassa kommer att behöva söka upp kommunen för att få försörjningsstöd. Då minskar vi trycket på kommunerna, och fler har en stabil inkomst. För en person som är medlem i a-kassan men inte uppfyller arbetsvillkoret kan det innebära att man går från och alltså får en ganska hyfsad inkomst eftersom man med dessa förändringar kommer upp i inkomstförsäkringen. Detta kommer att generera tydliga förändringar i människors vardag. Fler kommer att kunna leva på detta. Som flera har konstaterat kommer det tyvärr att finnas färre jobb att söka. Fler kommer att behöva leva på a-kassa. Då är det en viktig förändring att de inte behöver söka försörjningsstöd. Det är bra för alla. Därför är detta ett av de många beslut som vi tar för att vi tillsammans ska ta oss igenom denna kris, så att vi kan starta om och svensk ekonomi när allt detta är över. I en kris ska man hålla huvudet kallt, hjärtat varmt och händerna rena, och inte minst ska man jobba tillsammans. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU35 om risker med föråldrade it-system i statsförvaltningen