prot · H70983 · 2020-03-06 00:00:00 — Som arbetsmarknadsåtgärd har gång på gång larmat om den dåliga arbetsmiljön inom RUT-branscherna. Av de över 500 städföretag som granskats har 4 av 5 exempelvis stora brister i arbetsmiljön. Det handlar om arbeten som präglas av splittrade arbetsdagar, antingen korta eller deltider generellt, stress, osäkra anställningar, obetald restid och så vidare. Det är en bransch där arbetsgivarna alltid prioriterar kundernas behov mer än arbetsmiljön. Något obefintligt prioriterat är facklig anslutningsgrad eller kollektivavtal inom branschen. Inte särskilt många företag inom den branschen har det. 76 Finansminister (S): frågar om det är en effektiv arbetsmarknadsåtgärd. Nej, det går väl inte att hävda med de analyser som har kommit . Det är möjligen en effektiv arbetsmarknadsåtgärd i andra europeiska länder eftersom många av dem som arbetar här och som har lägre utbildning arbetskraftsinvandrar från andra europeiska länder. De som redan befann sig i hade jobb här innan eller har en sådan utbildning att de borde kunna ha jobb. De argument som har förts fram om RUT-avdraget som är relevanta är att det kan öka arbetskraftsutbudet bland dem som köper RUT-tjänster och också att det kan minska svartarbete. Man kan i och för sig ha invändningen att skatten på RUT-tjänster är så nedsatt att det knappt är någon beskattning kvar på dem. Om man ska minska svartarbete och skattefusk genom att ta bort skatt har vi inte så mycket välfärdsstat kvar. Däremot är kanske svartarbete ovanligt vanlig i den här typen av branscher när det är tjänster som utförs mellan personer och det är privatpersoner som köper. Där var det i och för sig ovanligt vanligt med svartarbete tidigare. hävdar att januariavtalet inte handlar om det som är bra för . Det är en uppfattning som jag verkligen inte delar. Det tror jag egentligen inte att gör heller. Det finns till exempel i januariavtalet investeringsstöd för hyresfastigheter, något som jag vet ligger mycket varmt om hjärtat. Det finns minst 20 miljarder till välfärden, som visserligen behöver vara mycket mer. Men det är väldigt mycket bättre än om vi hade haft en M-KD-SD-regering. Det är fortsatt utbyggnad av kunskapslyft så att fler människor ska komma i arbete. Jag är säker på att tycker att det är bra. Det är mycket omfattande klimatinvesteringar och en stor grön skatteväxling som jag är övertygad om att också står bakom. Jag kan också konstatera att självt kom fram till att man tyckte att den här regeringsbildningen var bättre än att ha som statsminister och därför accepterade den. 77 (V): Vi kan konstatera att den här regeringen har sänkt skatten för de allra mest välbeställda. Det är rika män i , på och så vidare. Man tog bort värnskatten. Man sänkte alltså skatten för alla som tjänade . tillsköt man 3 ½ miljard till välfärden. Vi kan också konstatera att ungefär hälften av de tillskott som behövs för att förhindra nedskärningar i , i förskolan, på fritis, i skolan och i sjukvården tillförs. Det väntar stora omfattande besparingar och nedskärningar. Det är sådana som redan har inletts men som kommer att bli värre. Jag konstaterar att finansministern säger att det där med svartjobb kanske inte är ett så bra argument. Vi vet också att den borgerliga regeringen överdrev problemet mångfaldigt när den införde . Som finansministern också säger går det inte att skattesubventionera alla branscher där det finns svartjobb. Det vore en helt ineffektiv och väldigt dålig åtgärd inte minst utifrån välfärdsstatens perspektiv. Finansministern tar också upp att eventuellt kan en del börja jobba lite mer om de får hjälp med städningen hemma. visar att det kanske inte heller stämmer riktigt. Frågan är: Är det vad staten ska ägna sig åt, att subventionera friska, välmående människors privata städning hemma? Jag kan inte tycka det. Det gäller allra minst när vi ser hur det ser ut i med besparingarna i , i eller i . Det är omfattande. Det bara rullar, rullar och rullar fram. Jag kan konstatera att regeringen väljer att sänka skatter för välbeställda och väljer att utvidga RUT-avdraget för samma målgrupp. Det man prioriterar politiskt är välbeställda människors välmående. Man lämnar gamla och förskolebarn därhän. 78 (V): ingår ju i den rejäla högersväng som regeringen gör genom att bland annat sänka skatten för de allra rikaste i . Finansministern och Socialdemokraterna har ju velat gå den vägen i snart . Det är alltså inget nytt att Socialdemokraterna gör en rejäl högersväng i politiken. Men kanske ändå levererar den tänkta effekten, nämligen att flytta stora summor pengar från staten till landets höginkomsttagare. Det är en omfördelning till de rika hushållen på bekostnad av resten av . De nöjde sig inte med slopad fastighetsskatt, slopad arvs- och gåvoskatt och stora utdelningar med lägre skattesatser – de rika vill alltid ha lite mer. De ska visst ha den extra guldkanten i tillvaron. Det lyckades den borgerliga regeringen ordna, och det lyckas tyvärr också en socialdemokratisk finansminister att växla upp här. Men jag inser att finansministern också vill rättfärdiga sina politiska val inför sina väljare, så hon tar upp ett och annat förslag som tycker om eller har varit med och förhandlat om. Detta är absolut ett medvetet politiskt val som vi menar borde omprövas omgående. Jag anser inte att utredningen ens behöver gå ut på remiss. Här behöver januarigänget hejda sig. Varför ska vi betala ännu mer för att de rikaste ska ha det rent hemma? Det är ju inte svårt att konstatera att välfärden går på knäna och att vi har människor i som lever på marginalen. Jag tycker faktiskt att finansministern ska besöka fritis i den kommun jag nämnde och förklara för barnen varför de får max en mjuk macka per måltid. Hon kan också besöka de kommuner som går över från varm mat i till kylda matlådor eller förklara för medarbetarna inom vården varför de ska springa en extra rond och aldrig hinna återhämta sig. Hon måste förklara för dem hur hon prioriterar. Det är absolut ett politiskt val som finansministern gör, och det är inget nytt, utan det har pågått . Det är den högerförflyttning som Socialdemokraterna har velat göra. 79 Finansminister (S): När man tittar på fördelningsprofilen i de budgetar som jag lade på bord under förra mandatperioden kan man se att det är en väldigt tydlig fördelningspolitik och en väldigt tydlig socialdemokratisk profil i dem. Det är mest ekonomiska resurser till dem som har de minsta marginalerna, medan de som har de högsta inkomsterna får vara med och bidra lite mer. Det är klassisk socialdemokratisk politik. Värnskatten tar både och upp. Det är helt korrekt att vi gick fram med en budget med ett förslag om avskaffad värnskatt. Det är heller ingen hemlighet att detta verkligen inte är ett förslag som vi socialdemokrater hade gått fram med på egen hand. Men stod vi inför ett val. Antingen hade värnskatten avskaffats med som statsminister i en historiskt svag och historiskt högerorienterad regering som i varje beslut hade behövt aktiva stöd, eller så hade man haft som statsminister i samarbete med tre andra partier. Det är en regering som har avskaffat värnskatten men också har fått igenom en lång rad vänsterinriktade och socialdemokratiska reformer: pengar till välfärden, mer utbildning, grön omställning, investeringsstöd till hyresbostäder och höjd pension för alla de pensionärer som har riktigt låg pension. Vår bedömning var att detta var ett bättre val, och vet ni vad: Det var det beslut som också fattade i sin riksdagsgrupp. Det låter dock inte riktigt så . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Meddelande om svar på interpellation Interpellation 2019/20:308 om utökning av RUT-avdraget av (V) besvarades gemensamt med interpellation 2019/20:307. § 22 Svar på interpellation 2019/20:311 om bränsle- och fordonsskatter 80 Finansminister (S): har frågat mig om jag planerar att höja drivmedelsskatterna och om jag avser att förändra bonus–malus-systemet. Jag vill inledningsvis säga att det finns många människor i som är beroende av bilen. Det är också därför jag så ofta pratar om att vårt oljeberoende, som orsakar de kraftiga prissvängningarna på drivmedel, inte är hållbart, vare sig ekonomiskt eller för klimatet. I samband med den upptrappade konflikten mellan och 2019 såg vi att oljepriset ökade kraftigt, med högre drivmedelspriser som följd. har priset fallit tillbaka, påverkat av minskad efterfrågan till följd av coronaviruset. Oljepriset är nu nere på de lägsta nivåerna . Ekonomiska styrmedel är centralt i en effektiv miljöpolitik, men att uppnå klimatmålen enbart med hjälp av kraftigt höjda drivmedelsskatter, som vissa bedömare har föreslagit, skulle få stora konsekvenser, inte minst för människor i glesbefolkade områden där bilberoendet är stort. En sådan politik är inte aktuell för den här regeringen. Skatter är heller inte det enda medlet för att åstadkomma en omställning. När genomförde ett skifte från oljebaserad individuell uppvärmning av våra hus till att använda fjärrvärme, värmepumpar och biobränslen, användes både koldioxidskatt och bidrag till konvertering av uppvärmningssystem. Regeringen anser att stimulanser och ekonomiska styrmedel även fortsatt ska användas för att nå klimatmålen och att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska öka. Vilken roll drivmedelsbeskattningen ska ha i omställningen får dock bedömas i ett större sammanhang. 81 (M): Tack, finansminister , för svaret! Men svaret stämmer inte överens med vad miljöministern brukar svara i talarstolen. Det är en klar skillnad där. Är det regeringens hållning som framgår av finansministerns svar, eller är det egen uppfattning? Statsrådet svarar att oljepriset har stora svängningar. Det har det haft . Det är , så det är inget nytt. Det är gammal skåpmat. Det vet alla. Det är helt korrekt, och så är det historiskt. Beskattningen av fordonsflottan har totalt spårat ur. Det har blivit något slags extrempolitik av detta och ett bilhat som är långt över det vanliga från regeringens sida. Det rimliga vore att man betalade skatt efter fordonets tjänstevikt, körsträcka och vägslitage. Så har man historiskt alltid gjort. har man hittat på andra parametrar för att straffa bilismen. Jag upplever att bilen har blivit en kassako för regeringen. Man förstår inte vikten av att ha bil i ett avlångt land som . Inte minst ser vi detta när det är vinter: Man har rekordmängder med snö i – de värsta man har haft – och här nere har vi ingen snö alls. Detta visar hur stort landet är. Vi har vägtrafikskatt, fordonsskatter, bränsleskatter, skatt på skatt och moms på skatt. Hur mycket anser finansministern att det är rimligt att betala i skatt för en bil? Kommer regeringen att ytterligare höja bränsleskatterna ? Det svaret är fortfarande dunkelt. Bonus–malus-skatten har totalt kört i diket. har framfört stark kritik mot systemet och anser att det är kostsamt och ineffektivt. Det har blivit dyrt att köpa transportbilar och mindre lastbilar, så många företag väljer att köra sina gamla bilar. Det får precis motsatt effekt om man är ute efter att minska de fossila bränslena. Dessutom straffas människor som bor utanför storstäderna. Och det gör faktiskt två tredjedelar av landets invånare. De bor utanför storstäderna. Och detta drabbar även hårt, kan jag säga. Tunnelbanan börjar i och går till , men den går inte längre än så. Finansministern säger i svaret att det är viktigt att styra så att bilflottan släpper ut mindre. Det sköter ju marknaden om! Den biltillverkare som inte gör det får inte sälja några bilar. Det behöver inte regeringen och hålla på och peta i, tycker jag. Bonus–malus-systemet går stick i stäv med målet när många väljer att köra gamla bilar i stället för att köpa nytt. Olja är inte det stora problemet, finansministern. Det stora problemet är kolkraften. Regeringen borde lägga all kraft, framför allt inom EU, på att påverka så att man stoppar utbyggnaden av kolkraft, avvecklar de verk som finns och bygger kärnkraft i stället. Just nu planerar man att bygga 2 500 nya kolkraftverk i världen, huvuddelen av dem i och . Regeringen silar mygg och sväljer kameler! Bilen är en stor frihetssymbol och en oerhört viktig komponent i en marknadsekonomi och ett exportland som , som är beroende av att man har rörlighet och kan ta sig till och från jobbet. 82 Finansminister (S): Jag vill börja med att tacka för den inledande geografilektionen. Ja, är ett stort land. Det tycker jag också är viktigt att påpeka. I EU-sammanhang säger man att är ett litet land. Det är det faktiskt inte alls. Jag brukar säga att det är ett medelstort land. tycks tycka att inte ska göra någonting när det gäller miljö- och klimatomställning, på grund av att andra länder bygger kolkraftverk. Så tolkar jag hans inlägg. Jag delar inte den uppfattningen. driver på hårt internationellt för att det inte ska byggas nya kolkraftverk. Vi har bland annat drivit detta i de församlingar där vi har inflytande, till exempel och andra internationella banker. Det handlar just om att man inte ska göra investeringar i nya fossila anläggningar, bland annat kolkraftverk. Däremot bestämmer inte över vad som händer i andra länder. Vi använder allt vårt inflytande för att man ska driva bort från detta, men där har inte beslutanderätt. Däremot beslutar vi över vad vi gör här i . Även de svenska utsläppen bidrar till klimatförändringarna. Därför är det angeläget att gör sin del för att minska utsläppen. När ligger före visar det sig att det ger fantastiska exportmöjligheter för svenska företag. hänvisar till , som säger att bilbeskattningen är ineffektiv. Då vill jag påpeka för att kritiken framför allt rör den miljöbilsbonus som alliansregeringen införde, som innebar att vanliga undersköterskor fick betala när direktörerna köpte en miljöbil. Det mycket orättvisa systemet har vi avskaffat. När man nu får en miljöbilsbonus är den betald av dem som i stället köper en bil med mycket stora utsläpp. Det handlar om väldigt dyra bilar, och det är i huvudsak personer med höga inkomster som har möjlighet att köpa de bilarna. säger: ska inte peta i marknaden. Låt marknaden sköta omställningen! Då blir naturligtvis frågan: Hur kom det sig att höjde bensinskatten de satt i regeringsställning och även i den budget som de tryckte igenom ? 83 (M): Ja, det finns mycket att diskutera – vad som hände historiskt och inte. Höjt bränsleskatten har även de borgerliga regeringarna gjort; det är jag fullt medveten om. Det är väl mer ett sätt att finansiera saker som man vill göra, reformer och dylikt. Men faktum kvarstår. Ju mindre vi släpper ut i , desto mer kan övriga EU-länder som använder kolkraft, till exempel , vräka på. Det finns nämligen ett utsläppstak inom EU – utsläppsrätter – som finansministern väl känner till. Att straffbeskatta bilen är helt fel. Bränsleskatterna börjar nu nå nivåer som är svåra att hantera för dem som bor ute på landsbygden, inte minst uppe i , där man kan ha till jobbet och hem. Även i är det så. Det är till från där jag bor. Ska jag åka fram och tillbaka är det . Det blir oerhört dyrt om man slår ut det . Huvuddelen av priset på bensin är skatt, typ två tredjedelar. Oljepriset går upp och ned, men det är marginellt jämfört med skatterna i sammanhanget. Självklart ska vi vara rädda om miljön – absolut. Men det bilarna släpper ut är försumbart jämfört med hur det var tidigare. när jag började jobba i släppte bilarna ut ganska mycket, och det var i princip dubbelt så mycket bilar i . släpper bilarna ut av vad de gjorde 1980. Man borde i stället fokusera på att få bort kolkraften – det är faktiskt den som är den stora boven. Det borde man göra om man bryr sig om miljön på riktigt. upplever jag att regeringen och framför allt många miljöpartister absolut vill straffa bilen och skyller på miljön. De hatar i grunden bilen. De vill ha bort bilarna och inbillar sig att alla ska åka tåg och tunnelbana. Tyvärr går det inte tåg överallt i . Det finns inte heller tunnelbana överallt – den finns bara i . Självklart ska vi vara rädda om miljön, men det måste finnas rim och reson. Detta håller på att urarta. 84 Finansminister (S): Jag hoppas verkligen att inte kör här i , där det finns ypperliga möjligheter att åka kollektivt, om inte hela vägen så i alla fall stora delar av vägen till . Så är det oavsett var någonstans i man bor. Jag vill också påpeka att utsläppsrätterna bara gäller den handlande sektorn, och väldigt stora delar av svensk ekonomi och det som vi gör som privatpersoner omfattas inte av den handlande sektorn. På låter det som att det finns en motsatsställning mellan att arbeta mot kolkraftverk och att ska genomföra en klimatomställning. Det är helt befängt. Det är ett argument som är svårt att ta seriöst. Självklart ska regeringen jobba stenhårt för att det inte ska öppnas nya kolkraftverk i världen. Det gör vi också. Vi använder allt det inflytande vi har i internationella organisationer för att driva den frågan. Det gör vi självklart också i direkta samtal med de länderna. Men det hindrar inte att vi ska genomföra en omställning här i . Det tycks finnas en bensinkärlek hos . Detta är inte framtiden. Ska vanligt folk kunna köra bil , när oljan med största sannolikhet har blivit jättedyr, måste det finnas bilar som kan drivas med el och biodrivmedel. Det är det som är framtiden för att också vanliga löntagare ska ha möjlighet att köra bil. Det är det som är framtiden. 85 (M): Ja, det går visst att åka buss till från där jag bor. Det tar , enkel resa. Med bilen tar det . Vilket väljer man, tror du? Man pratar om elbilar. Det och elektrifiering ska vara framtiden. Men varifrån ska strömmen komma? Man vill inte bygga ut kärnkraften. Vattenkraften försörjer med av elen. Är det vindkraftverken man ska lita på, som står stilla när det är riktigt kallt? De funkar bara när det blåser. Annars ger de noll el. Vindkraft är den mest ineffektiva elkälla man kan ha. Vi förlorade tyvärr omröstningen här i kammaren med en röst, om att ha kvar och utveckla . Jag vill ha svar av finansministern: Hur ska man försörja med el, om alla bilar ska gå på el, när man inte ens har ström till en Icabutik i som är planerad. Man får skjuta på bygget för att inte kan garantera att det finns el. Hur kan man då påstå att alla bilar som tillverkas ska köras med el? Det känns naivt. Vi kommer inte att bli överens om detta, men jag vill ändå hävda att regeringen silar mygg och sväljer kameler. Bilarna släpper ut en del i , men det är inte alls farligt. Skogen suger upp det mesta av koldioxiden, och den växer som aldrig . Skogen växer dubbelt så fort nu som . 86 Finansminister (S): Det är väldigt allvarligt när vi har riksdagsledamöter i riksdag från som står och förnekar fakta. Den svenska fordonsflottan står för en väsentlig del av de svenska utsläppen. Det är farligt för klimatet. Det är fakta. kan drömma om att det ska vara på något annat sätt, men detta är väldigt allvarligt. Om vi ska kunna fatta bra beslut för våra barn och barnbarn måste vi ta till oss de fakta som finns. Hur ska vi klara oss ? Ja, självklart måste vi bygga ut det som är förnybart. Vi behöver fortsätta med den solcellsrevolution som vi ser. Vi behöver bygga ut vindkraftverken. Vi måste naturligtvis också spara på den el vi har. säger att hans buss tar . man buss hela vägen i tar det ofta väldigt . Men det finns infartsparkeringar. Jag känner faktiskt inte till att det i inte skulle vara möjligt att ta en bil till en pendeltågsstation eller till en busstation varifrån det sedan går en motorvägsbuss in till stan. Jag hoppas verkligen att har hittat den möjligheten och inte alltid åker bil. verkar i och för sig inte tycka att det är något som helst problem med alla bilar som släpper ut avgaser som försämrar klimatet och som i dessutom släpper ut partiklar som är farliga för våra barn. Även om vägrar att ta till sig de fakta som det råder stor enighet om hoppas jag att han ibland väljer att åka kollektivt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2019/20:353 om elever som blir kränkta för sin tro 87 Utbildningsminister (S): har frågat mig hur regeringen avser att försäkra sig om att elever inte kränks i skolan för sin tro och att de ska tas på allvar när de anmäler kränkningar. har även frågat hur regeringen kan ombesörja fortbildning för lärare och annan personal om läroplanen, och och konsekvenserna av dessa vad gäller respekt för tro och religiösa uttryck. Det är oacceptabelt att elever blir kränkta i skolan. Inte minst gäller detta om kränkningen sker på grund av elevens tro eller religion. Varje elev ska vara fri att forma sin egen uppfattning, och skolan ska visa respekt för tro och religiösa uttryck. Att främja likabehandling och motverka alla former av kränkande behandling är en viktig del i skolans arbete för trygghet och studiero. Jag utgår från att skolans huvudmän, som har ansvaret enligt skollagen, följer och upprätthåller bestämmelserna i skollagen och i andra författningar. Enligt skollagen och läroplanerna ska utbildningen i skolan förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Religionsfriheten är en mänsklig rättighet som i skyddas genom bland annat regeringsformen och . Barns rätt till religionsfrihet följer också av FN:s konvention om barnets rättigheter – – som gäller som svensk lag. Barn och elever ska ges förutsättningar att själva forma sina egna uppfattningar gällande religion eller annan trosuppfattning. Diskriminering på grund av religion är enligt diskrimineringslagen förbjuden på bland annat utbildningsområdet. Skolan har enligt skollagen och diskrimineringslagen en skyldighet att aktivt motverka alla former av kränkande behandling. och har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen respektive diskrimineringslagen följs. Det är skolhuvudmännen som ansvarar för skolpersonalens kompetensutveckling utifrån identifierade behov. Om det på skolor finns behov av kompetensutveckling i frågor som rör trakasserier och trygghet och studiero erbjuder resurser och stöd för utvecklingsarbete. har på regeringens uppdrag tagit fram rekommendationer och stödresurser i syfte att stärka implementeringen av och arbetet med . Regeringen har beslutat tilläggsdirektiv till Utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen. Den särskilda utredaren ska bland annat analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen när det gäller det skollagsreglerade området i dess helhet kan flyttas till Skolinspektionen. Utredaren ska redovisa sina förlag . har beslutat att en utredare ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan. Regeringen har vidtagit en rad konkreta åtgärder, och vårt arbete fortsätter. Målet är att alla elever ska känna sig trygga i skolan och inte riskera att utsättas för några kränkningar på grund av sin tro och religion eller annan omständighet. 88 (KD): Tack, ministern, för svaret! Det har gått rapporten troende i samhället publicerades av kristna råd. Den fick berättigad uppmärksamhet genom att den belyser den problematiska situation som många unga troende tvingas genomleva. Ärkebiskopen tillsammans med kyrkoledare för såväl frikyrkan som de katolska och ortodoxa kyrkorna i skrev och uttalade sig om rapporten. De ställde sig frågan hur det faktum att nu är svensk lag kan vara till stöd för barns och ungdomars religionsfrihet. En del av det har vi hört i ministerns svar. Det faktum att varannan ungdom upplever sig kränkt för sin tros skull och att det i en fjärdedel av fallen är lärare som kränker gör att många unga döljer sin tro. Det krävs mod att våga utsätta sig för att bli kränkt offentligt i klassrumssituationen av en lärare som man står i en beroendeställning till.