prot · H80927 · 2020-10-23 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot av har från inkommit bevis om att (V) har utsetts till ny ledamot av fr.o.m. . har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ Förste vice talmannen meddelade att (L) avsagt sig uppdragen som ledamot i skatteutskottet och som suppleant i näringsutskottet, att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i utrikesutskottet, att (L) avsagt sig uppdragen som ledamot i näringsutskottet och som suppleant i arbetsmarknadsutskottet samt att Gulan Avci (L) avsagt sig uppdragen som ledamot i arbetsmarknadsutskottet och som suppleant i skatteutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Liberalernas riksdagsgrupp anmält Gulan Avci som ledamot i skatteutskottet, som ledamot i näringsutskottet och som suppleant i skatteutskottet samt som ledamot i arbetsmarknadsutskottet och som suppleant i näringsutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till Gulan Avci (L) § 5 Meddelande om EU-politisk partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att EU‑politisk partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 6 Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:1 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. § 7 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2020/21:64 Interpellation 2020/21:64 brott mot mänskliga rättigheter i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:29 till skatteutskottet 2020/21:41 till civilutskottet COM(2020) 577 och COM(2020) 579 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 9 Svar på interpellation 2020/21:49 om flygplats 1 Näringsminister (S): har frågat mig dels om jag anser att det är affärsmässigt att driva en verksamhet som år minskar sin andel i marknaden och som dessutom behöver stort statligt stöd för att överleva, dels hur detta beslut står sig i relation till bolagsordningen och om jag har för avsikt att vidta några förändringar vad gäller Swedavias verksamhet. Den pågående pandemin har påverkat flygresandet dramatiskt, och flygtrafiken har minskat kraftigt såväl i som globalt. Redan innan såg vi ett minskat flygande i just . Vi befinner oss i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra, och både minskat flygande och pandemin påverkar flygmarknaden på både kort och lång sikt. Under rådande marknadsförutsättningar har Swedavia utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av . Swedavias bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Konsekvenserna av Swedavias bedömning analyseras i . har i uppdrag att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Swedavia får inte utan regeringens godkännande lägga ned eller överlåta någon av de flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Vi som ägare har beslutat om ett marknadsmässigt avkastningsmål för bolaget som helhet, och det utgår ingen ersättning från staten för att bedriva flygplatsverksamhet. Bolagets verksamhet drivs på affärsmässiga grunder, och resultatet mellan olika flygplatser balanseras genom omfördelning av medel inom den egna verksamheten. Med stöd av bemyndigande har regeringen beslutat om att betala ut ett kapitaltillskott om till Swedavia. Genom kapitaltillskottet kan bolaget leva upp till sitt affärsmässiga uppdrag, genomföra nödvändiga investeringar och underhåll i ett statligt flygplatsnät som är fortsatt attraktivt samt ge den flexibilitet som krävs för att hantera den osäkra situationen på flygmarknaden efter coronapandemin. Regeringen bedömer att kapitaltillskottet kan förväntas generera en marknadsmässig avkastning och därmed vara förenligt med den marknadsekonomiska investeringsprincipen och inte utgöra statligt stöd enligt det EU-rättsliga regelverket. 2 (V): Det jag kan utläsa av svaret jag har fått av näringsminister är att man inte avser att tidigarelägga nedläggningen av . Näringsministern får jättegärna rätta mig om jag har tolkat det fel. Detta är beskedet trots att det står i Swedavias egen rapport att en nedläggning nu är affärsmässigt motiverad, att konsekvenserna av en nedläggning är hanterbara och att det till och med medför fördelar för Swedavia att göra det. Som jag lyfte i interpellationen minskade flygandelen från och till successivt redan före pandemin. Ja, flygbranschen befinner sig i kris, men detta skedde redan innan. Vi såg att folk började välja bort flygandet och att tågresandet ökade, så varför inte ge folket det de vill ha? Lägg resurser och tid på att utveckla tågresandet, och planera för en rejäl minskning av flyget! Swedavia redovisade själva att de inte tror att kommer att komma tillbaka till samma nivå som tidigare, så varför inte hantera våra skattepengar på ett ansvarsfullt sätt och satsa ? Gör de förändringar som faktiskt är lättare att genomföra nu! På så sätt skulle Region få möjlighet att bygga 30 000 nya bostäder, skapa fler jobb samt få mindre buller och mindre utsläpp. De flyg som fortfarande behövs får flyga till . Det är liksom win-win i den här situationen. Då skulle vi också använda det otroligt komplicerade läge som har uppstått efter pandemin till någonting positivt, där vi faktiskt ser vilka behov vi har och arbetar utifrån dem. 3 Näringsminister (S): Den situation vi befinner oss i har vi aldrig varit i. Vi har en situation där vi i i princip har befunnit oss i en global pandemi med allt vad det innebär inte bara när det gäller människoliv och mänskligt lidande utan också med en påverkan på vår ekonomi och på vårt samhälle som vi aldrig har sett under så här . Om vi talar om flygverksamheten specifikt är det klart att vi har haft några korta perioder där det har varit kraftiga minskningar, men att som – och ingen av oss vet egentligen hur länge det kommer att pågå – se den här typen av störningar är något nytt. Jag tror att septembersiffrorna för de stora nordiska flygbolagen låg på någonstans mellan i verksamheten. Det är att klart att också flyginfrastrukturen påverkas av detta, med allt vad det innebär. Flyginfrastrukturen såväl i som i många andra länder finansieras ju genom avgifter just via flyget och flygresenärerna. Det är ett ganska allvarligt läge. Det är ett läge där man naturligtvis bör vara väldigt noga med att fundera över vad vi ska göra . Precis som jag redogjorde för går vi in med ett stöd, och vi gör det på marknadsmässiga grunder. Vi går in med 2,5 miljarder för att se till att denna verksamhet kan fortsätta att vara öppen och utvecklas framöver. Vi har ett snabbt föränderligt läge, men i ett avseende verkar det finnas en : politiska partierna verkar ha ungefär samma uppfattningar om den här verksamheten nu som de hade tidigare. De som tidigare tyckte att man skulle stänga tycker att man nu har chansen; de som tidigare tyckte att man inte skulle göra det säger i stället: Ta det lugnt! Jag är ansvarig minister för Swedavia. har vi fått deras konsekvensanalys, som gjordes på vårt uppdrag. Vi bad dem att göra detta därför att man måste vända på varenda sten i det läge vi är i. Man måste också göra sina bästa bedömningar. Då ska man ha en ödmjukhet och säga att detta såklart är ganska osäkra bedömningar – ingen av oss vet hur länge denna pandemi pågår. Ingen av oss vet med säkerhet hur pandemin och den ganska snabba digitalisering som sker på grund av pandemin påverkar resandet långsiktigt. Vi måste med våra bästa bedömningar försöka att göra det bästa av skattebetalarnas medel men också försäkra oss om att vi har en stabil tillgång till flyginfrastruktur i ett glest befolkat land som ligger i norra och som har ambitioner att vara en global nation. Vad jag säger är ganska tydligt. Vi har fått in rapporten. Jag tycker att Swedavia, utifrån de ganska osäkra förutsättningar som finns, har gjort ett så gott arbete som man kan tänka sig. analyserar vi det och tar in det, men vi breddar också analysen. Det handlar inte bara om flyget, utan det handlar också om hur vi ska bygga vår flyginfrastruktur. Det finns även ett antal andra frågor som tar upp. Därefter landar vi i en slutsats. När vi har landat i den slutsatsen kommer vi naturligtvis att återkomma till . 4 (V): Nedläggning av är ju ingenting nytt, så de planerna måste man ändå ha funderat över tidigare. Jag tror att ekonomin kan räddas genom rätt investeringar. Detta kan också vara jobbskapande på ett annat sätt. Att upprätthålla ger inte det, som jag ser det. Det är lite oroväckande att man inte använder sig av den möjlighet som finns , eftersom flyget från praktiskt taget inte existerar just , till att ta dessa steg. Jag tror inte att vi kommer att den möjligheten längre fram. Jag läste igenom Swedavias årsredovisningar och kunde konstatera att har blivit en mindre betydande del av Swedavias totala passagerarantal. Dessutom är det tydligt att den stora delen passagerare är affärsresande. Näringsminister nämnde en digitaliseringsstrategi. Man har ju satsat ganska mycket på den. Man satsar på digital kompetens och så vidare. Vi ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringen till vår fördel för konkurrenskraften och en miljömässigt hållbar utveckling. Med den ramen, och om vi tittar på hur pandemin har förändrat situationen för arbetsplatser runt om i landet, kan vi konstatera att regeringen satsar på att fler ska kunna använda sig av digitala möten för att det är effektivt och en bra miljömässig utveckling. är det så att en stor del av de resande till är affärsresande. Den delen kommer att försvinna, för vem kommer efter den här perioden, när vi verkligen har implementerat digitala möten både i företag och i myndigheter, att ta flyget för att ha möten i ? Jag tror att denna grupp kommer att reduceras väsentligt. Man jobbar för en digital utveckling men vill inte släppa tanken på att folk ska ta flyget till möten. Det låter lite svajigt. Hur ska vi ha det egentligen? Vilken strategi ska vi ha? Hur ska vi få dessa olika tankegångar att gå ihop? En annan fråga jag vill ta upp är demokrati och transparens. Vi uppskattar såklart att regeringen bad Swedavia att göra en analys, men att vi politiker bara får ta del av en sammanfattning tycker jag är olyckligt. Det kan såklart finnas information som behöver skyddas, men säkerligen kan vi få läsa lite mer än en sammanfattning. 5 Näringsminister (S): Det här året känns som ett av de längsta jag har varit med om – mars är egentligen bort, men det känns som en evighet sedan vi hade ett normalläge. Under sådana här dramatiska skeenden är det lätt att låta sig dras iväg och dra tvärsäkra slutsatser. Det vi känner till från tidigare väldigt dramatiska lägen där det dragits tvärsäkra slutsatser är att det har visat sig vara lite förhastat att dra dem. I ett avseende är det ju helt uppenbart att flyget kommer att påverkas. Åt vilket håll? Ja, där finns det lite olika uppfattningar. Det är klart att den forcerade digitalisering vi ser nu kommer att ha en påverkan inte bara på flyget utan på hela vårt samhälle. Innebär detta att allt behov av affärsflyg, eller flyg, kommer att upphöra? Jag tror att det är feltänkt att tro detta i det land som vi alla bor i. Jag har haft den stora förmånen att bo på lite olika ställen i vårt land, bland annat uppe i norra , som har mycket stora avstånd och är glest befolkat. För den delen av landet är det oerhört viktigt att ha tillgång till både flyginfrastruktur och flyg. Det handlar om livskvalitet och om friheten att kunna röra sig men också om ekonomiska perspektiv. Vi är dock alla överens om att framtidens flyg inte kan se ut som dåtidens flyg. Flyget kan inte fortsätta att bedriva sin verksamhet som om man vore i en bubbla. Man måste naturligtvis också ställa om; man kan inte fortsätta att spy ut enorma mängder koldioxid i atmosfären. Jag känner mig ganska trygg med att såväl Swedavia som det bolag där vi är största ägare, SAS, är inne på den linjen. Det återstår ganska stora utmaningar, men att ställa om är den rätta vägen framåt. Vi har beställt en analys. Denna analys behandlar vi just nu på . Vi tar det gemensamt med de andra kollegorna, för det handlar inte bara om en ägarfråga utan också om vår infrastruktur. Eftersom ingår i basutbudet, som är reglerat av regeringen, blir naturligtvis också Infrastrukturdepartementet involverat i detta. Vi ska göra det så seriöst och så bra som möjligt. Vi ska ta in de olika samhällskonsekvenser som kan bli aktuella i detta sammanhang. När vi har gjort det så seriöst och så bra som det går med den information som finns och den osäkerhet som råder kommer vi att återkomma med ett besked. 6 (V): Det handlar ju inte bara om hur flygbranschen vill att det ska utvecklas utan också om hur regeringen vill att det ska utvecklas. Det är klart att flygandet kommer att fortsätta, men inte i samma mängd. Jag blir lite orolig över att man inte förstår den möjlighet som öppnas upp . Bara nu i dagarna kunde vi se en reklamkampanj från ett av de större flygbolagen där man startar flygandet till eller andra delar av fjällen och har turistpaket för detta. Det är en utveckling vi inte vill ha – vi vill inte att flygandet ska börja användas på detta sätt även inrikes. Jag kan förstå att man behöver ta flyget när det är väldigt långt och det inte är ekonomiskt eller kanske inte heller finns förbindelser för att kunna ta sig till exempelvis . Men vi vill inte se en flygbransch som satsar på något som ger fler miljömässigt problematiska konsekvenser för till exempel fjällen. kan jag känna att man använder många termer och siffror på papperet för att peka på en grön omställning. Man vill ju minska transportsektorns utsläpp till 2030, men den analysen hör jag inte i svaret som jag nu fått av näringsministern. Jag hoppas att regeringen ger Swedavia en tidsplan för nedläggning av snart och att vi får ta del av rapporten, i alla fall en större del av den. 7 Näringsminister (S): Swedavia liksom jag själv har varit i , inte minst i näringsutskottet, och redogjort för den konsekvensanalys som vi talar om. Med den osäkerhet som råder är det inte någon av oss som vet vad som händer om eller . Jag tror att vi alla går omkring och hoppas att vi snart får bukt med pandemin och alla konsekvenser som den innebär för människoliv, för vår hälsa, för vår ekonomi och för de hundratusentals, globalt kanske miljoner, människor som blir av med sina jobb. Men vi är där vi är, och då får vi helt enkelt utifrån den information vi har göra de bästa bedömningarna. Och de bästa bedömningarna när det gäller Swedavia och gör man naturligtvis genom att titta igenom både själva flygplatsfrågan och flyginfrastrukturen men också hur en nedläggning påverkar samhället, vad som blir konsekvenserna av det ena eller det andra beslutet. En sådan analys ska vi göra på ett redigt och bra sätt och därefter återkomma med ett besked och ett beslut så att vi kan komma vidare i den här frågan. Frågan om flyget och dess klimatpåverkan är mycket större än frågan om . Det tror jag att alla är medvetna om. Flyget måste ju ställa om. Det är mot den bakgrunden, fru talman, som vi föreslår att det införs en reduktionsplikt för flyget, det vill säga att flyget med hjälp av biobränslen undan för undan tvingas reducera sina utsläpp. Vi har visserligen en ganska snabb utveckling när det gäller elektrifierade flyg. Det ligger fortfarande långt fram i tiden när det gäller passagerarflyg, men där är det också på gång. Visst finns det stora utmaningar. Vi behöver flyget och kommer att behöva flyget . Men det måste vara ett annat slags flyg, och det är det vi ska jobba för. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2020/21:50 och 51 om regelförenkling för näringslivet 8 Näringsminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att få de nya målen för förenklingspolitiken på plats, om jag ämnar ta initiativ för förändrade mål jämfört med dagens samt vilka regelförenklingspolitiska åtgärder jag och regeringen ämnar vidta. Jag väljer att besvara dessa interpellationer i ett sammanhang, eftersom de hänger ihop. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken. Den bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det är därför också viktigt att regeringens ställningstaganden rörande förenklingspolitikens mål och åtgärder är väl avvägda och utformade på bästa sätt. Regeringens ställningstaganden ska alltid beredas innan de beslutas. Detta gäller också regeringens förnyade mål för förenklingspolitiken. Utgångspunkterna för beredningsarbetet framgår av budgetpropositionen . Regeringen avser att återkomma i närtid med beslut om nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Beredningen har påbörjats och pågår inom . I beredningen av de nya målen övervägs vilka alternativa formuleringar av målen för förenklingspolitiken som är bäst. Beredningsprocessen kommer att avgöra hur de nya målsättningarna ska vara formulerade, varför det inte går att besvara fråga om de nya målsättningarna kommer att vara förändrade jämfört med dagens. Som näringsminister har jag vidtagit ett flertal åtgärder för att minska de kostnader och begränsningar som kan följa av regelgivning. genomförde jag förenklingsresan, som nämner. Regeringen gav därefter i uppdrag att analysera, sammanställa och konkretisera de synpunkter som inkommit. inkom med sin avrapportering av detta uppdrag. bearbetar nu de förslag som lämnat. Regeringen har också gett i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen inom livsmedelsområdet för att identifiera möjliga förenklingar samt att arbeta med regelförenklingar genom digitalisering, bland annat genom utveckling av , inklusive Serverat. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska lämna förslag om enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen, till exempel att förenkla för företag att använda molntjänster för bokföringen och att digitalisera hanteringen av kvitton och fakturor. Detta utgör konkreta förenklingar som kan göra det både billigare och enklare för företagen att bedriva sin verksamhet och bör vara möjliga att genomföra utan att myndigheternas tillsyn försvåras. Moderna och effektiva tillståndsprocesser är också en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt . Utredningen ska lämna förslag på åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning med särskilt fokus på att underlätta för investeringar som bidrar till en grön omställning. Jag bedömer att dessa olika initiativ sammantaget kommer att bidra till att minska krånglet och innebära konkreta förenklingar för många olika företag. 9 (SD): Jag tackar för svaret från statsrådet. Jag och ser naturligtvis positivt på de ansatser på området som statsrådet nämner. Som näringsministern betonade debatterar vi nu två olika interpellationer , då de berör samma tema. För att inte blanda ihop det alldeles för mycket för vare sig mig eller statsrådet ska jag försöka dela upp interpellationerna mellan mina inlägg. I detta inlägg ämnar jag därför beröra interpellation 51 om regelförenkling för näringslivet, och jag återkommer i kommande inlägg till interpellation 50 om nya mål för förenklingspolitiken. genomförde ett flertal studiebesök ute i landet hos bland annat näringsidkare. Regeringen själv kallade det för en småföretagarturné och en förenklingsresa för fler och växande företag. Det hela har dock kommit att beskyllas för att mestadels ha varit ett försök att få bra publicitet för ministern och regeringen utan att egentligen syfta till att minska den regelbörda som varit känd . Detta förstärks av att det återfinns en rad regler som näringslivet länge kritiserat men som varken denna eller tidigare regeringar agerat mot. Denna kritik torde rimligtvis inte vara okänd för regeringen, varför konkreta åtgärder kanske hade föredragits av näringslivet framför en förenklingsresa. Oaktat detta anser jag att förenklingsresan var ett bra initiativ men menar att den nu måste följas upp med konkreta åtgärder utifrån de inspel som sammanställde och presenterade för regeringen . På den punkten har det varit tyst från regeringen, och när statsrådet nu fick möjligheten att upplysa mig och övriga intressenter löd svaret endast att bearbetar de förslag som lämnat. Det är naturligtvis bra, men det är flera av problemen som varit utpekade . De har utgjort en onödig regelbörda och varit kända , sannolikt även för näringsministern före regelförenklingsresan. Alldeles oavsett anser jag att näringsministern åtminstone kan nyansera sig något. Hur långt har man kommit i arbetet? När kan antas ta del av arbetet? Är regeringen intresserad av något av förslagen? Har man ratat något av förslagen? Jag vet inte, och det verkar inte heller näringsministern göra. Ni får ursäkta alla mina frågor, men jag är av uppfattningen att näringsliv förtjänar regelförenkling, och det ligger både i mitt intresse och i mitt ämbete att försöka pusha regeringen framåt i dessa frågor. Ett specifikt förslag som jag gärna hade velat höra näringsministerns åsikt om är förslag till en förbättrad regelprocess som ska leda till mindre krångel. har länge problematiserat dagens regelprocess och menat att åtgärder behöver vidtas för att få på plats en strukturförändring på området. Vi kan nu notera att allt fler partier yppar denna typ av åsikter, varför man kan anta att trycket på regeringen kommer att öka. har jag kanske ställt fler frågor än vad hinner svara på i ett inlägg. Men interpellationsdebatten är ännu ung, så det ska nog lösa sig. 10 Näringsminister (S): Det är inte bara interpellationen som är ung utan även . Därför får man kanske förlåta hans ganska sorgfria inställning till den situation vi är i. Vi har, som man alltid har när man inleder en mandatperiod, ett program med en politik som vi vill genomföra. Det brukar framföras inte minst av statsministern via regeringsförklaringen och i olika dokument som regeringen föreslår . Men min erfarenhet av att ha suttit i tre olika regeringar och varit ledamot i är att det händer saker, ibland stora och ibland smärre. Men det påverkar, och man måste alltid vara beredd att vidta de åtgärder som krävs för att landet ska fungera. Det som hände har varken , jag eller någon annan varit med om. Den globala pandemin har haft stor inverkan på vårt samhälle och på vår jord, med människoliv som gått förlorade, smitta som har spridits och lett till lidande och enorma konsekvenser för vårt näringsliv. När vi gick in i detta tror jag att vi alla fruktade att det kunde bli mycket värre än vad vi sedermera har sett. Det talades om masskonkurser för näringslivet och om flera hundra tusen fler människor i arbetslöshet. Jag ska ärligt säga att vi lade allt annat åt sidan på för att ta oss an denna enorma utmaning. Vi jobbade dag och natt för att ta fram åtgärder för att mildra effekterna för det svenska näringslivet och för att rädda svenska jobb. Enligt räddade vi på detta sätt flera hundra tusen svenska jobb.