prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Jag noterar att inte nämner någonting om a-kassan, om alla de förändringar han har gått med på som sagt kommer att slå direkt mot jobben och sysselsättningen. Man lovade dessutom att man inte skulle gå med på några sådana förändringar. Vill man ha argument mot de förändringar som nu röstar för och har varit med och drivit igenom behöver man bara gå till budgetförslag , 2017, 2016 och 2015. Det här är dels en fråga om det. Det är också en fråga om extratjänster. Det är en dyr åtgärd – skattebetalarna subventionerar alltså inte utan av den anställningen. Vi kan också konstatera att den är extremt ineffektiv och går till fel personer. Det här är bara en liten del av alla de förändringar som har lovat att inte genomföra. Jag skulle därför vilja be att nämna något om den halva av budgeten som han inte berörde i sitt anförande. 9 (C) replik: Det är på sätt och vis enklare att svara på frågor om saker som man inte lyfter upp, som man tycker av de bästa skäl. Vi har ju suttit i koalition och allians . Som herr ålderspresidenten, och andra från Alliansen väl vet får man inte allt , utan man får förhandla. Det vi har uppnått när det gäller extratjänsterna, för att nämna det direkt, är att de begränsas på ett sätt som absolut inte gjordes tidigare – även under den här krisen. Vi håller annars helt med, och det har vi varit ganska tydliga med. Vi tror inte heller att extratjänsterna, som spelar en mindre roll i krishanteringen, är effektiva eller löser problemen. Tvärtom har de visat sig vara en mindre effektiv åtgärd jämfört med nystartsjobb och annat. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Absolut, det finns mycket som vi inte hade gjort. Men herr ålderspresidenten, och andra före detta alliansbröder måste ändå titta på allt vi har åstadkommit i denna pandemi. Vi har skapat en väldig förbättring av krisresponsen som ni har krävt, som vi har krävt och som många andra har krävt i form av omsättningsstöd, sänkta arbetsgivaravgifter och utökad permittering. Det har faktiskt gjort enorm skillnad, och det måste väl vara det centrala under pandemin. Vad gäller a-kassan är det en tillfällig lösning under krisen. Det är inte vårt favoritförslag, det heller, men notera att det är tillfälligt. Sedan vill jag bara nämna att vi i de här förhandlingarna har fått saker som vi tyvärr aldrig uppnådde tillsammans med er, trots att vi och ni står bakom dem , nämligen de väldigt viktiga reformeringarna av arbetsrätten och omställningen. Det nya som kommit med LAS i olika former har ju gjort förändringar som vi tyvärr inte förmådde göra tillsammans i Alliansen. Jag beklagar det, men det är ju faktiskt en historisk förändring som vi tyvärr inte hade fått på något annat sätt än med detta givande och tagande. 10 (M) replik: Detta är väldigt intressant, och det ska bli ännu mer intressant när Socialdemokraterna och senare går upp i denna debatt. slår fast att man har gjort en insats för extratjänsterna, för man tror inte på åtgärden. Framför allt har nu bidragit till att den begränsas därför att den i grunden är en dålig åtgärd. Det ska bli intressant att se vad Socialdemokraterna och tycker om det. När det gäller a-kassan slår fast att detta bara är tillfälliga förändringar. Det ska bli intressant att se om Socialdemokraterna och också kommer att säga att det är tillfälliga förändringar. Jag är ganska säker på att båda kommer att försöka antyda att det här är permanenta förändringar. Det finns, återigen, ingen gemensam bild. Det finns ingen gemensam bild när det gäller problemen och ingen gemensam bild när det gäller lösningarna. Hälften av partierna i januariöverenskommelsen tar avstånd från den andra hälften av budgeten. Så regerar man inte ett land, och så löser man inte stora, grundläggande samhällsproblem. 11 (C) replik: Med all respekt, : Man regerar ett land genom att genomföra reformer som hjälper våra företag, våra jobb och våra arbetslösa. I tider av kris lägger man småaktiga skillnader åt sidan, enas om de stora, viktiga linjerna och möter alla de miljontals svenskar ute i landet som behöver hjälp och stöd under en kris. Jag kan hålla på och argumentera om den ena eller den andra raden i budgeten och om vad vi hade önskat, men jag är klart och tydligt stolt över att vi har fått igenom dessa omfattande och avgörande krisåtgärder och – i av kris, när folk från olika håll begärt detta – fått igenom stora, grundläggande reformer av arbetsrätten och arbetsmarknaden som kommer att hjälpa oss att ta oss ur krisen. Det är vad jag fokuserar på. 12 (V) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen nämnde den så kallade reformeringen av Arbetsförmedlingen i sitt anförande. Tyvärr var allt han sa i det avseendet närmast surrealistiskt. Å ena sidan var det en beskrivning av läget som måste sägas vara rakt motsatt det som faktiskt sker i verkligheten, å andra sidan kom han med hård kritik mot en del saker som är direkta effekter av just politik. Jag får lov att fråga: Vad säger till exempel till Kommuner och Regioner, SKR? De ger en närmast panikslagen bild av läget ute i kommunerna, där man får ta över en massa uppgifter som bör vara statens utan att staten har tänkt igenom hur detta egentligen ska gå till eftersom den reformering som har drivit fram och är stolt över är att betrakta som något slags pågående haveri. Jag undrar också hur det är möjligt att beklaga sig över bristande lokal närvaro när denna är resultatet av den reformering som har slagit sig för bröstet för och som alla påpekade skulle få just den här effekten. Hur kan man i efterhand komma och säga att det är jättedåligt och att det inte ska vara så? 13 (C) replik: Apropå surrealistiskt är det ett klassiskt trick i politiken att ta någonting som har pågått under företrädarna och anklaga efterföljarna för det och dessutom kritisera det som de kommer att göra i nästa steg. och de flesta som följer denna debatt i själva kammaren – och faktiskt även en del av dem som följer den via medier – vet ju att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte har påbörjats än utan kommer . Det är alltså lite svårt att lasta just den för det som händer . Däremot är det oerhört viktigt att nu vända den utveckling som pågått . lyfte över huvud taget inte detta i kammaren, men vi i har gjort det gång på gång. Jag själv har gjort det, och min företrädare har gjort det. Jag talar om reträtten från landsbygden och om att man administrativt lämnar små orter. Redan före pandemin tvingades kommunerna, landstingen och SKR:s medlemmar att lägga 7 miljarder på egna insatser eftersom Arbetsförmedlingen inte klarade av detta. eviga svar är att allting på något sätt var bäst . Visserligen retirerade man från landsbygden, centraliserade sin verksamhet och byråkrati och lade en massa resurser på kommunerna för dessa åtgärder, men svaret på detta är att inte göra någonting alls. Det är att gå tillbaka till hur det var tidigare; då funkade allting bra. Nej, det gjorde det inte! Det finns ett skäl till att kommunerna har fått gripa in där. Jag pratade så sent som med ett kommunalråd som berättade för mig att Arbetsförmedlingen i praktiken inte hade funnits i den kommunen på fem, sex, sju eller . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi måste vända detta, både genom att Arbetsförmedlingen fungerar – med hjälp av stöd från de fristående förmedlarna – och genom att man finns på plats administrativt. Vi kan inte lämna detta, och det gör vi inte heller. Här finns det ingen tvekan om var har stått eller om vad har drivit på för. Sedan kan ni beskriva det lite som ni vill, men det räcker med att kolla i de olika rullor som skapas här inne. 14 (V) replik: Jag är väldigt glad över att medverkade till att skjuta upp delar av denna reformering eftersom vi nu ser vad den innebär. Men det är ett faktum att det är en massa processer som är startade och som har fått de effekter som var att förvänta. Möjligen blev det en sammanblandning från sida mellan mig och ; jag tycker inte att allt var bättre . Däremot tycker jag att det var rimligt att man kunde ha en statligt sammanhållen arbetsmarknadspolitik och ta ansvar för effekterna av den i stället för att genomföra ett söndrande av den utan att ha något att komma med i stället. Det är ju den situationen som vi befinner oss i ute i verkligheten, oavsett vad står här och säger. Jag hör att han inte är beredd att ta ansvar för effekterna av sin egen politik, och det beklagar jag. 15 (C) replik: Vi har varit tydliga med att alltid är berett att ta ansvar för att göra det bättre för de arbetslösa, för jobben och för småföretagens möjligheter att anställa. Vi kommer att driva detta ända in i kaklet – så långt vi kan – för att det ska bli bättre. Vi måste hålla reda på saker och ting, herr ålderspresident. Den reformering som angriper hade kommit i slutet av detta år och . har den skjutits upp ; jag vet inte om det nödvändigtvis är något positivt med tanke på den respons de arbetslösa behöver just . Jag kan i alla fall nämna att vi i den situation som råder nu tar ansvar genom att få så mycket effektiv förmedling genom resultatbaserade förmedlare som möjligt. Det är verkligen inte tillräckligt i pandemin – byråkratin maler för långsamt. Men om något har vi ändå förstärkt och skyndat på dessa processer. Vi är absolut inte nöjda, utan vi måste göra mer. 16 (V): Jag klarar av det formella först. I budgetbetänkandet för utgiftsområde 14 gör jag kammaren uppmärksam på att har ett särskilt yttrande. Eftersom ramarna för vårt samlade budgetförslag inte vann bifall presenterar vi vår politik i den formen i betänkandena för respektive utgiftsområde. När det gäller betänkande AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen står jag bakom samtliga reservationer men väljer att yrka bifall endast till reservation 11. Det är ju i första hand den ekonomiska politiken som kan bidra till att stärka utvecklingen mot fler och bättre jobb och därmed större välstånd och mer välfärd för dem som lever och verkar i vårt land. Där ser man en slående skillnad i prioriteringar mellan å ena sidan den budget som regeringen och stödpartierna har presenterat och å andra sidan budgetmotion Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Budgetpropositionen levererar skattesänkningar och subventioner riktade till dem som redan är besuttna. pressas och misstänkliggörs den som har haft oturen att bli sjuk och utsliten. De omfattande behoven inom välfärden lämnas obesvarade till priset av en försvagad social och ekonomisk utveckling och en skörare sammanhållning. Och de betydande offentliga investeringar som är nödvändiga för en grön omställning får stryka på foten till förmån för lågbeskattade privata kapitalinkomster och statligt stöd till verandabyggen och poolrengöring i mångmiljonvillor. Det känns, måste jag erkänna, beklämmande och tragiskt att se ledande socialdemokraters namnteckningar under dessa prioriteringar. har valt en annan väg. I vårt budgetförslag lägger vi de stora pengarna på välfärden för att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor och fler kollegor till dem som bär upp vården, skolan och omsorgen. Vi avsätter cirka 70 miljarder mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. Och vi gör det med samma finansiella sparande som regeringen på sista raden. Vi finansierar alltså våra reformer med ökade skatteinkomster som skulle få bäras mer rättvist av höginkomsttagare och av personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster. Jag vill likväl tillägga, under de speciella förhållanden som råder, att regeringen har gjort ett antal ekonomiska insatser och utryckningar med anledning av pandemin som är lovvärda. har stått bakom de flesta och varit förslagsställare gällande flera av dem. Men i den ordinarie budgeten ser vi att när robustheten i samhället prövas är svaret dessvärre allt annat än tillfredsställande och framsynt. När det gäller arbetsmarknaden befinner vi oss som samhälle utan tvekan i en prövande tid. Arbetslösheten har ökat som en följd av pandemin. Särskilt allvarlig är ökningen av långtidsarbetslösheten, något som har orsaker som går längre tillbaka än coronautbrottet. Men just när arbetsmarknadspolitiken skulle behöva kraftsamla och fungera väl håller januaripartierna på med ett ideologiskt enögt experimenterande. Många förknippar kanske med de oerhört kostsamma näringspolitiska misslyckandena gällande Postnord och Nuon – fiaskon som kostat det offentliga tiotals miljarder – och det är förståeligt. Men jag tror tyvärr att när vi blickar tillbaka kommer den av framdrivna förstörelsen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken i allmänhet, och den statliga Arbetsförmedlingen i synnerhet, att kunna summeras till ännu större förluster för det svenska samhället. Det här är inte en process som börjar och slutar med årets budget. Redan Reinfeldtregeringen gjorde ju om stora delar av Arbetsförmedlingen till ett upphandlingsorgan. Det ledde till stora och dyrbara problem. Men , när behoven av en samlad statlig arbetsmarknadspolitik med högkvalitativa insatser är större än på mycket länge, avser januaripartierna i stället att växla upp de dokumenterade missgreppen i full skala, trots varningar från i princip alla med praktisk erfarenhet av arbetsmarknadspolitik. Bara för någon vecka sedan presenterade fackförbundet , som organiserar många av dem som faktiskt gör jobbet i arbetsmarknadspolitiken, en ny rapport. Där konstaterar man att styrningen av Arbetsförmedlingen har gjort att resurser överförts från grupper som behöver dem mest, de långtidsarbetslösa, till dem som har lätt att finna nya jobb. Det är alltså raka motsatsen till effektiva prioriteringar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Yrkesgrupper med specialkompetens att arbeta med personer som av olika skäl står långt ifrån arbetsmarknaden har Arbetsförmedlingen tvingats göra sig av med eller omplacera för att bygga ut tjänster som handlar om att hjälpa folk att fylla i blanketter och kontrollera dem. Det är inget mindre än en kapitalförstörelse. är också kommunerna panikslagna över effekterna av detta haveri. Det kommer inte att finnas några arbetsförmedlare i drygt av 200 av kommuner. SKR påtalar ett alltmer akut behov av att staten tar sitt ansvar och påminner också om att arbetsmarknadspolitik inte kan reduceras till kontakter på distans. Utöver kostnaderna för de arbetssökande som kommer i kläm får vi alltså en övervältring av kostnader på kommunerna – kostnader som pressar sådant som skola och äldreomsorg. Man skulle ha kunnat göra något åt detta i januaripartiernas budget. Men nej, inga rop från verkligheten kan få störa detta centerpartistiska tankeprojekt som en S-ledd regering nu genomför. Reformeringen av Arbetsförmedlingen, som nedmonteringen eufemistiskt kallas, ska fortsätta. budgetförslag utgår i stället från de verkliga behoven. Vi avsätter dels 2 miljarder mer till arbetsmarknadspolitiska insatser, dels 1,5 miljarder mer till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag – något som är nödvändigt om man faktiskt ska få upp de skyltar som arbetsmarknadsministern talade om och om man faktiskt ska kunna ordna de insatser som hjälper människor in i arbetslivet. Jag ska kort ta upp ytterligare två av de områden som berörs i budgetförslag. Vi tillskjuter i vår budget mer pengar till samt till verksamheten för de regionala skyddsombuden. Det är viktiga satsningar i ett läge där vi dels fortfarande lider under de kraftiga nedskärningar på inspektionsverksamheten som gjordes under regeringen , dels ser förändringar på arbetsmarknaden som kräver mer av både inspektörer och de regionala skyddsombuden. Våra satsningar kan kontrasteras inte bara mot oviljan att lägga mer budgetmedel utan också mot samarbetspartiernas ställningstagande att tillsammans med högeroppositionen rösta ned en proposition om att utvidga de regionala skyddsombudens möjligheter att komma in på fler av just de arbetsplatser där de behövs som mest. Det är ett av alla de områden där skillnaderna mellan höger och vänster i politiken syns så skarpt, alltså hur man värderar de människor som utför det arbete som är upphovet till all den rikedom som i vårt samhälle är så ojämlikt och orättvist fördelad. våra förslag för att motverka fusk och utnyttjande kopplat till subventionerade anställningar. Sådana anställningar kan vara mycket effektiva och leda till välfärdsvinster för såväl individen som samhällsekonomin i stort. Men vi har sett att det förekommer att bolag och verksamheter utnyttjar de här stöden. Inom vissa branscher utgör det ett allvarligt problem för hela näringsstrukturen när det sätts i system av vissa aktörer. Därför har bland annat föreslagit följande: Det bör införas krav på att arbetsgivare som anställer personal med subventioner ska vara skyldiga att utfärda arbetsintyg till de anställda när anställningen upphör och ett återinfört krav på att också andra anställningsförmåner än lön ska följa eller vara likvärdiga med relevant kollektivavtal på området. Vi har även lyft fram förslag för att stärka de fackliga organisationernas roll i att upptäcka och avvärja systematiskt utnyttjande av subventionerade anställningar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det här är krav som ju borde vara självklara men som alltså avvisas av utskottet. Det är beklagligt. Men tyvärr får vi antagligen anledning att återkomma till de här problemen . 17 (KD): Vi har bara en talare här från , och det är väldigt många områden i betänkandet. Jag ska försöka att hålla talartiden, men jag vågar inte lova att den helt kan hållas. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer men yrkar bifall endast till reservation 12 i betänkande AU5. Coronapandemin har satt djupa spår på arbetsmarknaden. Nära en halv miljon människor är nu arbetslösa. Livsdrömmar har gått om intet, och löner har bytts ut mot a-kassa eller bidrag. Åtgärder för att skyndsamt få tillbaka människor i arbete kommer att vara centralt framöver. var 682 000 personer inskrivna hos Arbetsförmedlingen. av dem har varit arbetslösa . En betydande del av dessa är visstidsanställda som fick avsluta sitt jobb inom exempelvis hotell- och restaurangbranschen eller som konsulter i olika branscher. Korttidspermitteringen har varit en bra åtgärd för att hålla tillbaka uppsägningar. Men vi kristdemokrater har varit kritiska till en bestämmelse som ställer krav på att företag som vill nyttja korttidspermitteringsstödet först måste säga upp personal som inte har fast anställning. I praktiken har regeringens egen lagstiftning tvingat företagare att säga upp så mycket personal de kunnat för att få del av korttidspermitteringsstödet. Det är också vad som har skett. Enligt är det främst tillfälligt anställda och konsulter som blivit arbetslösa. Bara under kvartal 2 sas 97 000 visstidsanställda upp. En stor andel personer i särskild utsatt ställning på arbetsmarknaden har inte kvalificerat sig för arbetslöshetsförsäkringen. De har försörjningsstöd som den huvudsakliga inkomstkällan. var av biståndstagarna i försörjningsstödet arbetsföra, och antalet ökar enligt statistik. Det här, herr ålderspresident, är en alarmerande utveckling. Försörjningsstödet som ska fungera som ett yttersta skyddsnät har i stället blivit till ett slags a-kassa för en grupp människor som behöver både stöd, krav, incitament och matchning mot hela arbetsmarknaden – inte bara den inom kommunens gränser. Vi kristdemokrater föreslår i stället att gruppen arbetslösa som uppbär försörjningsstöd får en statlig dagpenning. Dagpenningen är kopplad till individen och är en fast summa som inte är behovsprövad. Den kopplas tydligt till individens behov av utbildning och åtgärder för att bli matchningsbar via statens arbetsmarknadsåtgärder. Det innebär att arbetsmarknadsansvaret och kostnaderna för arbetslösheten hänger ihop. Vi menar därför att regeringen skyndsamt behöver utreda införandet av en statlig dagpenning. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen I övrigt behöver vi få en reformerad arbetsförmedling på plats med aktörer som särskilt kan inrikta sig på denna grupp, något som vi redovisar i vår motion. Regeringen har tyvärr för övrigt inga reformförslag. Ingen proposition kommer till arbetsmarknadsutskottet, detta trots den stora utmaningen på arbetsmarknaden. Det är anmärkningsvärt. är det 5,1 miljoner personer som är sysselsatta i . Av dessa är 3,8 miljoner löntagare som är anslutna till någon a-kassa. Övriga står helt eller delvis utan skydd vid arbetslöshet. Enligt är det centralt att utformningen av arbetslöshetsförsäkringen värnar arbetslinjen och kortar tiden i arbetslöshet. För att klara av detta menar vi att a-kassan bör göras obligatorisk. Ersättningsnivåerna bör göras konjunkturbaserade och ge både trygghet och drivkrafter till arbete. Kvalificeringsperioden blir den tid det tar att tjäna in den lägsta årslönen. Med vår inkomstgräns skulle det göra att omkring 4,4 miljoner löntagare kvalificerar sig, vilket är 500 000 fler än . I väntan på en obligatorisk a-kassa är det viktigt att stimulera fler att vara med i en a-kassa. Vi föreslår därför att en skattereduktion för a‑kasseavgiften införs från nästkommande år, och vi anslår för detta. Skattereduktionen uppgår till av avgiften till a-kassan och regleras som en reduktion av skatten på arbetsinkomster. En grupp som med anledning av pandemin fått det ännu svårare att ta sig ut på arbetsmarknaden är personer med funktionsnedsättning. Tyvärr är detta en grupp som är bortglömd av regeringen. Vi kristdemokrater har i vår budgetmotion lyft den viktiga roll som de arbetsintegrerande sociala företagen har och som tar emot just de personer som står allra längst från arbetsmarknaden. De sociala företagen bör stödjas och byggas ut. För att även denna grupp ska kunna arbeta av sin förmåga krävs varaktiga lönestöd för arbetsintegrerande sociala företag. avsätter därför via ett nytt anslag –2023 i syfte att ge gruppen en chans på arbetsmarknaden. Jag vill säga några ord om LAS-förhandlingarna, som har varit väldigt omdebatterade i medierna. Det är välkommet att parterna har agerat i frågan och att vi nu har fått en bred anslutning av både fack och arbetsgivare. Men vi menar att en rad frågetecken kvarstår. Att underlätta för anställningar och öka flexibiliteten för företagen att anpassa sig är centralt i detta. Vi är positiva till ökat undantag i turordningsreglerna i LAS, något som vi redan tidigare har motionerat om här i . Det behövs, och det bör gälla alla företag. Att skrota en offentlig lösning och ersätta den med en partslösning när det gäller a-kassan väcker en del frågor. Det är enligt oss viktigt att a‑kassan kan omfatta alla som är inne på arbetsmarknaden, och givet hur betydelsefull den är för arbetsmarknadens funktionssätt finns det ett egenvärde i att den är politiskt beslutad. Ökade möjligheter till kompetensutveckling är också välkommet. Men eftersom det är en rättighetslagstiftning både under och mellan jobb behöver det vara tydligt att utbildningen är nära sammankopplad med behoven på arbetsmarknaden. Annars kan utbildning leda till lägre produktivitet och incitament att vara utanför arbetet. Här är det också oklart vilka kostnaderna kommer att bli för staten. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen I medierna har bemanningsföretagen och småföretagare uttryckt missnöje med att deras branscher inte är delaktiga och att deras synpunkter inte har tagits om hand i förslagen, något som vi också måste beakta. Innan vi fattar vidare beslut behöver vi nu generellt mycket noggrant analysera konsekvenserna av förslaget och dessutom vad kostnaderna för staten blir.