prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2019/20:40 för från näringsutskottet, 2019/20:42 för från näringsutskottet samt 2019/20:44 för från utrikesutskottet. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:418 Interpellation 2019/20:418 Regeringens beslut ur ett regionalt rättviseperspektiv av (M) Interpellationen har överlämnats till sr och kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM40 Meddelande om turism och transport COM(2020) 550 till näringsutskottet § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:187 till finansutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:FiU30 Årsredovisning för staten 2019 2019/20:SkU19 Redovisning av skatteutgifter 2019/20:SkU24 Skatteförfarande och folkbokföring 2019/20:SkU25 Vissa ändringar i avfallsskattelagen 2019/20:CU24 om konsumentskyddet på det finansiella området 2019/20:CU25 rapporter om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget § 7 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändringsbudget betänkande 2019/20:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2019/20:100 delvis) och betänkande 2019/20:FiU21 Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) 1 (M): Den här våren har sannerligen varit en prövande tid. har 4 891 personer dött i covid-19. Det är någons mamma, någons dotter, någons farfar, någons son och någons livspartner. De sörjs av tiotusentals nära och kära, och de har miljoner människors sympatier. Det är en stor tragedi – och ett stort misslyckande – för . Det är också en prövande tid för alla dem som har jobbat i sjukvården för att vårda dem som är sjuka i covid-19. De har på många sätt åsidosatt sina egna liv, och de har jobbat dag och natt för att rädda liv. Medan många andra nu gläds åt att reserestriktioner är hävda är det många av personalen i sjukvården som undrar om de verkligen kommer att kunna vara lediga alls. Även politiken prövas. De politiska beslut som vi har fattat här och som vi kommer att fortsätta att fatta kommer att ha stor betydelse och prägla . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag är glad, fru talman, att kunna konstatera att alla åtta partier i finansutskottet här i har kunnat jobba tillsammans för bästa. Från har vi drivit på regeringen inom tre viktiga områden. För det första har vi drivit på för testning i stor skala. För det andra har vi drivit på för att en coronakommission ska komma igång, och det så fort som möjligt. För det tredje har vi verkligen drivit på för krispaket som räddar svenska jobb och svenska företag. Utan hade inte alla nödvändiga krispaket som vi har fattat beslut om här i kommit på plats. Vi har presenterat viktiga och genomarbetade förslag som räddar jobb. föreslog och drev på för införandet av en företagsakut. Vi föreslog och drev på för ett statligt stöd till företagens hyreskostnader. Det var efter det att hade krävt slopade arbetsgivaravgifter som regeringen och samarbetspartierna till slut gick med på att sänka arbetsgivaravgifterna. Och det var , tillsammans med övriga oppositionspartier, som såg till att räntan på skattekrediter halverades. Vi föreslog till att rädda regionala flygplatser i krisen. stod det klart att regeringen går med på det – bra! Inte minst, fru talman: Det var vi moderater som presenterade förslaget om omsättningsstöd till de allra värst krisdrabbade företagen. Detta förslag presenterade sedan regeringen , och vi ska fatta beslut om det här inne . Allt detta har gjort skillnad för drabbade företag. Det har räddat jobb. går krisen delvis in i en ny fas. Även om läget är akut för många företag finns det vissa ljusningar. Antalet konkurser ligger i linje med nivåerna . Ekonomin befinner sig inte längre i fritt fall. Men krisen är djup, och dess effekter kommer att bli mycket långvariga. Därför behöver krisåtgärderna anpassas till en mer utdragen kris. Jag skulle bland annat vilja skicka med regeringen och stödpartierna tipset om att låta dem som är korttidspermitterade få ta del av utbildning, så att det här inte blir ett förlorat år för dem. När man nu lättar på många av restriktionerna i takt med ökad testning bör stöden anpassas till att fokusera på de delar av ekonomin som är särskilt drabbade av de restriktioner som ändå finns kvar. En av de allra viktigaste uppgifterna åren framöver kommer att vara att trycka tillbaka arbetslösheten. Alldeles kom inte alltför muntra uppgifter och statistik från Arbetsförmedlingen, där man prognostiserar att arbetslösheten kommer att ligga på . – trots många av de insatser som vi ändå har fått till! Dessvärre gick in i den här krisen med betydligt sämre förutsättningar än många andra europeiska länder. Arbetslösheten bland invandrarkvinnor nådde rekordnivåer strax före krisen. Den totala arbetslösheten var högre i än bland alla jämförbara länder. som skulle ha lägst arbetslöshet i EU, enligt Socialdemokraterna, fick vi i stället nästan högst. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är av en total avsaknad av riktigt viktiga strukturella reformer för ökad sysselsättning, minskad arbetslöshet och kraftfull tillväxt som nu kommer att få betala dyrt för. Och det blir inte bara i form av höga offentligfinansiella kostnader utan främst kostnader i form av passivitet och bidragsberoende och känslan av att inte hitta en plats på arbetsmarknaden. gick också in i krisen med den lägsta prognostiserade tillväxten per person i hela EU. Det var i det läget gick in i krisen: dåligt rustat, med en bortslösad högkonjunktur i ryggen. Det gör att krisen kommer att drabba oss hårdare än vad som hade varit önskvärt. Så snart den akuta krisen är över och när krisåtgärderna har rullats tillbaka – för det ska de göra – måste arbetslinjen återupprättas i . Människor vill komma tillbaka till jobb och inte hamna utanför. Det är företagande, jobb och tillväxt som kan lyfta och reformer för just detta, inte höjda bidrag som låser fast människor i utanförskap. är det , fru talman, hög tid att göra en stor integrationsreform. Jag har sagt det här i kammaren. Vi vill ha en bidragsreform med språkkrav och med utbildning. Det är reformer som skulle ha behövt , men det är dags och tid att ta tag i dem . Det är såklart inte bara problem med hög arbetslöshet som finns kvar sedan tiden före pandemin. Dessvärre har inte heller kriminaliteten tagit paus under de här månaderna. Trots att var ett rekordår fortsätter exempelvis skjutningarna att öka. Det har varit 120 skjutningar , och det kan man jämföra med 110 . 18 människor har dött i dessa skjutningar , att jämföra med 16 . Oförmågan att pressa tillbaka det grova våldet är ett av den här regeringens allra största misslyckanden. Vi har sett kriminella attackera poliser, förstöra butiker och sätta bilar i brand. Så sent som fick en familj i se sin flyttbil plundras i samband med en demonstration. Sonens teckningar spreds på gatan. Är det så vi ska ha det? Nej, det här handlar om tryggheten för vanligt folk. Därför har vi i vår vårmotion, som vi fattar beslut om här – och jag yrkar nu på en gång bifall till reservation 1 i FiU20 – mer resurser, och vi pekar på behovet av att förbättra villkoren för poliser. De behöver bättre löner. Vi behöver en betald polisutbildning, och poliser behöver få bättre verktyg. Men vi behöver också försöka återrekrytera nypensionerade poliser. Det behöver polisen för att skapa trygghet. Slutligen, fru talman: sett brukar detta vara den sista debatt finansutskottet har. Så är det inte , på grund av att vi fortfarande befinner oss i en kris. och kommer diskussionerna, debatterna och besluten att fortsätta. Men jag vill ändå passa på, nu när både vi och finansministern är här, att tacka henne för den här våren. Jag vet att det har varit ett tufft och slitigt arbete – jag kan inte föreställa mig hur tufft. Tack för gott samarbete bland Socialdemokraterna och övriga partier här i ! Ingen av oss kommer att kunna slappna av helt. Vi kommer tillbaka, som sagt och och kanske fler gånger. Vi kommer aldrig att ta semester från att lösa den här krisen. Vi kommer alltid att vara beredda att göra det. Men jag önskar ändå er alla några sköna timmar, dagar och kanske veckor i hängmattan eller var ni nu trivs som alla bäst. Det gäller också dig, fru talman. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget 2 (SD): Det är naturligtvis fortfarande väldigt mycket som är osäkert i den här ekonomiska krisen. Prognoser brukar ju inte vara helt tillförlitliga, och ännu mindre än vanligt. Jag tror att det kan vara viktigt att vara ödmjuk inför det faktum att varken jag själv eller finansministern – eller talmannen, för den delen – sitter inne med någon speciell spåkula och kan avgöra exakt vilka åtgärder som behövs och exakt när de behövs. Det gör vi inte. Det gör ingen. Däremot är det min övertygelse att diskussionen kring ekonomiska krisåtgärder inte borde handla om huruvida vi ska satsa relativt mycket eller relativt lite mindre mycket pengar just . Diskussionen borde handla om huruvida vi ska satsa mycket pengar nu eller om vi ska göra det . Ska vi satsa mycket pengar , på att rädda jobb och företag? Eller ska vi göra det sedan, på arbetslöshetsförsäkring och försörjningsstöd? Satsar vi mer pengar , på jobb och företag, behöver vi inte satsa lika mycket pengar sedan. Satsar vi mindre pengar nu behöver vi satsa desto mer pengar sedan, på a-kassa och på socialbidrag. Det är så sambandet ser ut. Pengar kommer vi att behöva satsa hur vi än vrider och vänder på det och oavsett vad vi tycker om det. Då är min slutsats, fru talman, att det är bättre att satsa mer pengar , så behöver vi inte göra av med lika mycket pengar sedan. Regeringen har sänkt arbetsgivaravgiften marginellt. Det är i och för sig bra. tycker att den borde ha avskaffats helt. Det hade räddat fler företag från konkurs. Men även den här marginella nedsättningen löper ut om bara någon vecka eller två. Den borde givetvis förlängas, enligt vår åsikt, åtminstone över sommarmånaderna . Systemet för korttidspermittering, med korttidspermitterad personal, är överlag bra. Det är också bra att regeringen såg till att det kom på plats i alla fall tämligen skyndsamt. Man hade initialt en övre gräns som möjliggjorde 60 procents permittering, vilket kanske inte hjälper det företag som upplevt ett tapp i omsättningen på . Detta har sedan justerats, efter kritik från inte minst och övriga oppositionen, till . Det är såklart steg i rätt riktning, men självklart borde de företag som haft 100-procentiga omsättningstapp också kunna permittera . Det som regeringen väljer att kalla omställningsstöd, som vi ska debattera och besluta om här i kammaren , blir jag över huvud taget inte klok på. Vad är det företagen ska ställa om till? Ska de ställa om sin verksamhet så att den blir virusimmun? Hur gör man det? Hade jag varit finansminister hade jag sagt att det här är ett överlevnadsstöd. Ni – företagen – ska överleva, och vi politiker ska hjälpa er med det. Ni behöver inte ställa om någonting alls av er verksamhet. Se bara till att klara er igenom det här! Vidare, fru talman, ska det här stödet bara gälla , det vill säga . I min värld tog den ekonomiska krisen inte slut . Det är tydligen regeringens bedömning att den gjorde det. Jag delar inte den bedömningen. Jag tycker att regeringen har gjort en ganska allvarlig felbedömning. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Dessa tre exempel, fru talman – korttidspermittering, nedsatta arbetsgivaravgifter och omställningsstöd – illustrerar lite grann det jag inledde med: Man gör så lite som möjligt just , men utgifterna kommer man att behöva ta – lik förbannat – längre fram. Högre arbetslöshet och fler företagskonkurser betyder, allt annat lika, högre utgifter och lägre skatteintäkter. Tyvärr verkar det inte finnas stöd för en mer expansiv linje, om vi kallar den så, eftersom regeringspartierna med sina lydpartier C och L är emot detta. Jag beklagar det. Blickar vi lite framåt, fru talman, kan vi konstatera att kommunerna och regionerna befann sig i ett utsatt ekonomiskt läge redan innan denna viruspandemi bröt ut. Läget har av uppenbara skäl inte förbättrats. Att staten behöver stärka kommunsektorn tillfälligt i kris är helt uppenbart, och det gör också regeringen till viss del. Vi står bakom detta. Men vi kan inte ha en ordning där normalläget är att vi har en kommunsektor som går på knäna, och så fort det dyker upp en kris skyfflar staten över en säck pengar och hoppas att problemet försvinner. Sist var det migrationskrisen, som är aktuell även om det mediala narrativet ligger någon annanstans just . Man kan inte bara kortsiktigt kasta en säck pengar över kommunerna och regionerna och tro att problemen långsiktigt försvinner. Lösningen måste vara just långsiktig, hållbar och varaktig. föreslår i sin reservation att regionerna ska få behålla stora delar av de fastighetsrelaterade skatteintäkter som går oavkortat till staten. Det kan handla om vattenkraft uppe i , tillverkningsindustri i eller vind- och kärnkraft i . Industrin och elproduktionen betalar fastighetsskatt oavkortat till staten. Låt denna skatt gå till den berörda regionen i stället! Det stärker regionernas ekonomi, långsiktigt och varaktigt. Det stärker förstås alla regioner, men det stärker Norrlandslänen relativt sett mest. De fyra nordligaste regionerna – , , och – stärks relativt sett mest. Och dessa fyra regioner är större än alla andra regioner tillsammans, trots att bara ungefär en tiondel av befolkningen bor där. Det vill säga: Låg befolkningstäthet och gles bebyggelse betyder, allt annat lika, högre utgifter för välfärdsverksamhet, kollektivtrafik, infrastruktur och så vidare. Den här reformen kan vi naturligtvis göra parallellt med att vi utvecklar det kommunala utjämningssystemet. Det fiffiga här är ju själva incitamentsstrukturen: En sådan här reform skapar politiska incitament att bibehålla och attrahera tillverkningsindustri och elproduktion. Med det sagt vill jag yrka bifall till reservation nr 2. 3 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation. Kriser som får nog oss alla att fundera över vad som är viktigt i livet. Jag tror att de allra flesta kanske redan innan hade kommit underfund med det men blivit förstärkta i den tron och den tanken. Det handlar om våra nära och kära. Det handlar om hälsan. Jag tror också att väldigt många har fått nya insikter om hur viktigt det är att vi löser saker och ting tillsammans – att vi tillsammans är så mycket starkare än vad vi är var och en för sig. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Tänk vad mycket bättre kvalitet och arbetsvillkor vi hade haft i vården och äldreomsorgen om samma kraft hade lagts på att tillföra resurser dit som på att sänka skatter. Tänk så många politiska debatter som har förts och förslag som har väckts, och tänk på den kamp som har pågått genom decennierna om att få sänka skatter och den tävlan som har varit, inte minst i den här kammaren, om vem som kan sänka skatter mest – dessutom tyvärr ofta mest för dem som redan har det bäst. De skattesänkningar och privatiseringar vi har haft har lett till en underfinansierad välfärd. Inte minst har äldreomsorgen påverkats stort. Den har varit den kommunala verksamhet som troligtvis har haft mest nedskärningar. Men självklart har också vården drabbats hårt. Men den förda politiken har också lett till ökad ekonomisk ojämlikhet och till ett skörare samhällsbygge som är illa förberett för en stor och omfattande kris, en pandemi, som covid-19. I denna kammare har vi haft många debatter om välfärd och skatter som ska finansiera välfärden. Många partier har tävlat om vem som kan sänka skatterna mest. Jag hade trott att den här pandemin skulle ha gjort slut på den debatten och att det skulle ha kommit nya insikter in i politiken. Men när jag läser i tidningarna om Liberalernas och strävan efter att återigen få gå på skattesänkarstråt blir jag lätt frustrerad och rätt sorgsen, för resurser till välfärden handlar också om bättre kontinuitet och därmed bättre kvalitet i äldreomsorgen. Kontinuitet handlar om kvalitet – det säger sig självt. Om den som kommer är väl känd och känner personen, är utbildad, känner personens behov och vet vad den behöver blir det självklart bättre kvalitet. Men hur är det då med kontinuiteten? Jag brukar fråga de gamla det när jag är ute och praktiserar i , och jag får ofta till svar: De är ju så många som kommer, och alla är trevliga och bra, men jag vet ju inte riktigt vilka de är. Tittar vi på hur det ser ut med kontinuiteten kan vi se att i äldreomsorg har av de anställda visstidsanställningar. Genomsnittet i är . I har man mätt att det kan komma 25 olika personer till en gammal person med omfattande omsorgsbehov. Hemma i hörde jag om en man som hade haft 50 personer under en månad. Om det är illa nu med visstids- och timanställningar och deltider i äldreomsorgen vågar man inte ens tänka på hur det ska bli om förslag genomförs. Att ens tänka tanken att man vill riva upp den anställningstrygghet som finns vittnar om förhoppningsvis bristande insikter – för det kan man göra något åt. Men om det är nyliberala ideologiska skygglappar som ligger bakom är vi illa ute, och då blir vi alla för evigt provanställda. En underfinansierad välfärd får konsekvenser i form av stress, tidsjakt och att aldrig hinna med. En gammal kvinna som jag besökte i sa: Tänk om det var någon som hade tid att sitta ned med mig när jag ska äta i stället för att bara stoppa in den där matlådan i mikron och sen gå härifrån. Tänk vad mycket bättre maten skulle smaka då! Så är det ju. Tänk vad mycket vi skulle kunna förebygga om personalen hade mer tid. Tänk hur mycket vi skulle kunna ta vara på den gamles egna färdigheter och få en större medverkan. Tänk vad mycket näringsbrist vi skulle kunna förebygga. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget En underfinansierad välfärd bärs framför allt av oss kvinnor. Det är vi som har störst behov av den på grund av gamla förlegade könsroller. Det är vi som arbetar i den, och det är vi som får rycka in och ta hand om barn eller åldrande föräldrar när verksamheten har kvalitetsbrister eller inte är tillräckligt utbyggd. Drygt 100 000 har gått ned i arbetstid eller slutat arbeta helt för att omsorgen om barn och gamla inte räcker till. Det går att få ett slut på detta genom att finansiera välfärden utifrån de behov som finns. I den vårproposition vi nu debatterar och snart ska fatta beslut om kan vi se att nedskärningarna kommer att fortsätta. Vi hör redan om hur man drar ned på tid för dusch och säger: , duschen kommer att gå fortare , för vi har vi har fått ännu lite mindre tid eftersom vi måste spara pengar. Handlandet ska gå fortare. Vi hör om nedlagda äldreboenden, om varslade förskollärare och lärare, om större klasser, om färre som kan vara med barnen på fritis, om minskad hjälp till funktionsnedsatta, missbrukare och utsatta barn och om höjda avgifter. har föreslagit kraftigt höjda statsbidrag utifrån de behov som finns. Vi har också drivit på för att Socialdemokraterna tillsammans med sina samarbetspartier ska skjuta till mer pengar. Så har det blivit två gånger , men det är tydligt att mer behövs. Det är bara att lyssna på en undersköterska, en sjuksköterska, en lärare eller en barnskötare så hör ni. Det de vill höra efter allt slit och alla hyllningar är att det ska vara slut på nedskärningarnas tidevarv, att de ska få fler arbetskamrater, bättre arbetsvillkor och löner och mer tid för att utföra de arbetsuppgifter som de ser behöver utföras. För det ger bättre kvalitet. Om vi fick de här resurstillskotten skulle det också synas mycket mer i den verksamhet som bedrivs och vara till gagn för oss alla. Många av de förslag som har drivit har förverkligats. Vi har till exempel föreslagit att karensavdraget skulle tas bort. Så blev det ju inte riktigt, men det blev ett karensbidrag. Vi drev tidigt på för en stärkt a-kassa och att det skulle bli lättare att kvalificera sig, och så har det blivit. Dessa båda reformer borde inte vara tillfälliga utan gälla även efter krisen, för det är klart att folk ska ha råd att vara hemma om de är sjuka, och man ska inte fattiggöras om man förlorar jobbet. Vi har också föreslagit att banunderhållet ska utökas när så många tåg nu inte går och att bredbandsutbyggnaden ska få mer pengar, och så har det blivit. Men än har vi inte fått något moratorium på plats mot vräkningar under och inte heller fått igenom någon nedsättning av hyran för dem som drabbas hårdast av . Företagen har fått en sådan möjlighet men inte de som förlorar jobbet. Vanligt folk måste få möjlighet att klara av krisen, för förlorar man jobbet och inkomsten dyker är hyran trots allt densamma. Vi har också föreslagit ett hemesterpaket med satsningar för alla, särskilt för barn och gamla. I går kunde vi läsa i tidningen om hur många sommarlovsaktiviteter som har blivit indragna och hur nu allt fler har blivit avgiftsbelagda eftersom regeringen och deras samarbetspartier har tagit bort det stöd som fanns för just avgiftsfria sommarlovsaktiviteter. Vi tycker att det vore väldigt bra med sådana aktiviteter, inte som detta, för vi vill att aktiviteterna ska vara tillgängliga för alla och att de ska finnas. Visst måste de anpassas efter restriktionerna, men visst ska väl barn kunna få delta i fotbollsskolor även om föräldrarna inte har råd? Visst ska de få gå på simskola eller dansaktiviteter eller vad det nu kan vara. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Gamla som är isolerade på sina boenden borde kunna få mer av utomhusteater och konserter, och friluftslivet skulle kunna stärkas inför den här sommaren liksom olika besöksmål. En hemester ska helt enkelt vara bra även om allt runt omkring en är förändrat. vill jag ta upp behovet av att se framåt och tydliggöra hur vi vill se Framtidsbygget . Vi menar att staten ska ha en investeringsplan som är byggd utifrån den nödvändiga klimatomställningen och för de behov som finns på grund av omfattande bostadsbrist och eftersatt infrastruktur. En investeringsplan som visar vilket samhällsbygge man vill se är bra ur ett demokratiperspektiv, då medborgarna kan se vad som planeras och vad som inte planeras för. Vi vill se ett investeringsstöd till vackra funktionsenliga förskolor, skolor och äldreboenden. Det behöver byggas massor av sådana för att klara de demografiska förändringarna, och ska det synas på lokalerna vad som värdesätts i samhället: vård, skola och omsorg. Vi vill se en omfattande utbyggnad av havsbaserad vindkraft. Vi vill ha dubbelspår mellan och och stambanor för snabba tågförbindelser. Tåg ska väljas för att de behövs, för klimatets skull, för att de är bekväma att åka med och för att de går . De ska kunna konkurrera ut flyget. Det behövs en elektrifiering av transportsektorn, stöd för industrins omställning och energieffektiviseringar. Vi löser gemensamma problem och behov bättre tillsammans än var och en för sig. Tillsammans är vi starkare. Låt oss bygga ett jämlikt samhälle, ett grönt samhälle och ett samhälle där välfärden står i fokus. Det ska vara ett samhälle med bra arbetsvillkor och där kvinnors rättigheter stärks. Det vore ett rejält samhällsbygge! 4 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till den kristdemokratiska motionen, nr 3604.