prot · H70963 · 2020-01-23 00:00:00 — Men man kan inte för den skull blunda för det faktum att deras huvuduppgift, nämligen att förmedla brev, med tiden på grund av digitaliseringen kommer att försvinna. Då måste vi ställa oss frågan hur vi då ska garantera posten, för det är detta som är regeringens viktigaste uppgift: Att garantera att vi har bra postgång i hela landet, också på lång sikt. Kriminaliteten och regeringens migrationspolitik 34 (SD): Min fråga går till . skedde 257 sprängdåd i . Det är en ökning med jämfört med , och 2020 ser inte ut att bli bättre. Två bombdåd skedde i och , liksom dubbla explosioner i och . Kriminologen hävdade att sprängdåden i saknar motstycke i och gick så långt som till att påstå att man måste söka sig till krigszoner för att hitta något liknande. Trots detta fortsätter regeringen att upprepa mantrat ”vi såg det inte komma”. Hög asylinvandring leder till segregation, som i sin tur leder till kriminalitet. När föreslog en ny migrationspolitik, fler poliser och strängare straff haglade kritiken från övriga partier. låter det annorlunda. Min fråga är: Tror att det finns någon koppling mellan den ökande kriminaliteten och den ansvarslösa migrationspolitiken, som har fått pågå ? 35 Näringsminister (S): Det är ingen nyhet att ser varje problem eller brist, såväl i som i världen, som invandrarnas fel. För mig är det faktum att vi har brottslighet av denna karaktär, såväl skjutningar som sprängningar, oacceptabelt, oavsett vem som ligger bakom. I det senaste fallet har polisen gått ut med att man har gripit en misstänkt och ska utreda detta. Jag tror att det är viktigt att vi som samhälle aldrig accepterar detta utan vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att bli av med det. Det är förnedrande, naturligtvis för dem som drabbas men också för dem som begår dessa brott. Det är ett hundliv att hålla på med brottslighet och narkotikahandel. Vad gör vi då? Vi har ökat resurserna till polisen kraftigt. Vi har skärpt ett stort antal straff, och vi kommer att fortsätta med detta arbete. måste vi naturligtvis också se till att undanröja dem som vill in i gängkriminaliteten genom sociala åtgärder. 36 (SD): Jag kan inte tolka detta på något annat sätt än som ännu ett bevis på hur handlingsförlamad regeringen är och hur den helt verkar sakna insikt om bakgrunden till skjutningar och sprängningar. Segregation i utanförskapsområden beror på en alltför hög flyktinginvandring. Om massinvandringen inte har någon betydelse för den ökade kriminaliteten och om den, som regeringen säger, är berikande för landet och bidrar med arbetskraft som vi behöver, varför säger då regeringen att man vill strama åt asylinvandringen? 37 Näringsminister (S): Ingen regering i modern tid har ökat resurserna till rättsväsendet på det sätt som denna regering gör. Ingen regering har skärpt straffen på det sätt som denna regering gör. Nej, självklart inte. Vi måste se till att bekämpa såväl organiserad brottslighet, oavsett vem som begår den, som orsakerna till brotten. Detta är i grund och botten – det borde vi faktiskt kunna komma överens om – något som vi måste se till att bli av med. Detaljreglering av digitala betalningar 38 (C): Även jag vill ställa en fråga till . Det gäller den promemoria som regeringen är på väg att komma fram med om att man vid digitala betalningar inte längre får ha faktura som förvalt betalningssätt. Regeringen anser att det är problematiskt att fakturor skickas och att det riskerar att leda till att människor inte betalar och därmed riskerar att få en påminnelseavgift på till exempel . Anser ministern att det är bra att gå in och detaljreglera hur företag kan få sina betalningar på detta område? 39 Näringsminister (S): Tack, , för frågan! Nej, i ärlighetens namn tycker jag inte att man i onödan ska ha reglering, vare sig detaljerad reglering eller reglering när något fungerar. Men när det dyker upp samhällsproblem, ibland på grund av ny teknologi och ny teknologisk utveckling, som sätter människor i ganska svåra sitsar, inte minst när det gäller att ta på sig alldeles för stora kostnader och lån, vilket sedan i sin tur gör att de hamnar i ekonomiska svårigheter som i längden naturligtvis också blir ett problem för vårt gemensamma samhälle, måste man titta på vad som är den bästa lösningen framåt. Ofta hittar man en ganska pragmatisk balans för att både ha en teknisk utveckling och se till att människor inte far illa. Det är så regeringen vill jobba. I det här specifika fallet måste väl också se att det finns faktiska problem, och dem måste vi lösa gemensamt. 40 (C): Jag instämmer helt i att det är ett problem om man försätter medborgarna i en svår ekonomisk sits genom att skicka dem till inkasso etcetera. Där kan jag konstatera att regeringen har en politik som innebär att om man ska betala en trängselavgift på i och inte gör det får man en fakturaavgift på direkt från staten, och sedan skickas man till inkasso. CSN är den enskilt största aktören som skickar folk till inkasso. Det finns ingen som bedriver så stark ockerpolitik gentemot medborgare som staten. har lagt fram ett förslag om att man ska se till att staten lever efter samma regler som vi vill att företagarna ska följa. Hur ser näringsministern på det? 41 Näringsminister (S): Det gläder mig att vi ändå är överens. När man handlar på faktura är ju risken, vilket ledamoten väl känner till, att man köper lite mer än man har råd med och därmed hamnar i de svårigheter som vi pratar om. Det gläder mig att vi är överens om att vi inte ska ha det så. Det är klart att staten ska agera på samma sätt som vi kräver att andra ska göra. Men då talar vi om helt andra saker än den promemoria som ledamoten tog upp. köp av aktier i privat nätläkarbolag 42 (V): Min fråga går till statsrådet . ser vi hur privata vårdbolag, försäkringsbolag och nätläkarbolag genom en oreglerad marknad får en allt större makt och ett större inflytande över skattefinansierad hälso- och sjukvård. Privata apotekskedjor lierar sig med nätläkare. Det är förbjudet för vårdbolag att äga apotek, men det omvända, att apotek köper vårdbolag, är helt oreglerat. Vi trodde ju att det statligt ägda skulle hålla sig borta från den här typen av affärer, men statliga har köpt in sig i nätläkarappen Doktor24, ägd av Wallenbergsfären. Kommer statsrådet att på något sätt agera i denna fråga? 43 Näringsminister (S): Sedan regleringen av apoteksmarknaden agerar på marknadsmässiga grunder enligt direktiv från denna riksdag. Det vill säga att man gör ungefär vad de andra bolagen gör och försöker lämna en avkastning utifrån de mål som finns för verksamheten. Ska det då vara så? Det fanns ju, inte minst från både parti och mitt eget parti, en ganska stor skepsis mot detta. har vi, precis som uttrycker, en teknisk utveckling och digitalisering. Man kan ha synpunkter på hur detta har gått till, men man kan också ha synpunkter på att det gemensamma, det vill säga regioner och landsting, inte har utvecklat detta. är vi i detta läge. Min kollega , socialministern, har gett i uppdrag att lämna en rapport om vi ska ha det på detta sätt. Den rapporten har levererats, och regeringen kommer gemensamt att se över om detta är en rimlig utveckling eller om vi ska skärpa regelverket. 44 (V): Det låter lovande, tycker vi. Men anser inte statsrådet att det är dags för begränsningar för exempelvis att köpa in sig i nätläkarnas verksamhet? Det måste bli slut med marknadsfundamentalisternas härjningar inom hälso- och sjukvården och inom hela välfärden. Staten och kapitalet sitter i samma båt, och i det här fallet driver båten långt bort från jämlikhet i hälso- och sjukvården. 45 Näringsminister (S): Jag tror att människors behov i sjukvården, oavsett om det gäller medicin eller sjukvård, är det viktigaste att ha fokus på. Då är det inte plånbokens tjocklek eller vinstintressen som ska vara styrande. har vi en utveckling här, och vi ska naturligtvis se över hur vi kan få en reglering så att det är människors behov och inget annat som styr medicinerna eller sjukvården. Dialog inför köp av del i privat nätläkarföretag 46 ACKO ANKARBERG (KD): menar att hälso- och sjukvården skulle fungera bättre om staten hade huvudansvaret, men vi tänker oss inte ett förstatligande genom att staten köper in sig i privata bolag. Problemet med agerandet hos det statliga företag som nämndes, , är att det precis hamnar i den intressekonflikt som vi inte vill se: Den som förskriver läkemedel ska inte vara den som säljer läkemedel. Rågången mellan förskrivning och försäljning av läkemedel måste hållas. Ett helstatligt företag har rimligen dialog med sin ägare innan man gör en sådan manöver. Det är inte vilken manöver som helst när man närmar sig rågången. Min fråga till näringsministern blir därför: Har det varit en dialog mellan ägaren och bolaget innan bestämde sig för detta, och om inte, är det rimligt att gör en sådan anmärkningsvärd manöver utan att ha dialog? 47 Näringsminister (S): Ja, man hade gärna önskat att Acko och hennes parti hade tänkt efter innan de privatiserade och avreglerade den här marknaden. Det är många frågetecken som reses som jag tycker är rimliga. Men man gick vidare i marknadsfundamentalistisk riktning. Då kan man inte nu helt plötsligt fråga varför det är som det är. agerar, genom det förslag som lade fram tillsammans med den övriga borgerliga regeringen, marknadsmässigt som alla andra bolag. Det är det direktiv som denna riksdag har gett. Det är detta direktiv som styr, för regeringen kan inte hitta på egna direktiv, och det innebär att man har ägarsamordning om man går över en viss ägarandel. I det här fallet kommer man inte upp till en sådan nivå på ägarandelen. Är då detta ett problem på det stora hela? Ja, jag menar att det finns en hel del tveksamheter som man bör fundera över. Det gäller samtliga apotek och i det här fallet nätläkartjänster. 48 ACKO ANKARBERG (KD): Jag tror att näringsministern missade poängen. Det som var anmärkningsvärt i den här manövern var ju att ett statligt helägt bolag kliver över den rågång som är så viktig för hela marknaden, nämligen att den som förskriver inte är den som säljer läkemedel. När ett privat företag gjorde samma sak fick man berättigad kritik, men hur ska alla andra förstå det när staten själv gör det? Då har ju staten i praktiken bekräftat att man kan göra så. Borde det inte ha varit dialog? 49 Näringsminister (S): Detta är talande för hur agerar. Först agerar man i marknadsfundamentalistisk riktning. Man avreglerar apoteksmarknaden, säljer ut apotek och lämnar genom om att ska agera marknadsmässigt. När sedan gör det frågar man: Varför gör de på detta viset? Det är klart att det finns problem här. Det är därför vi har begärt ett underlag från . Det behandlas just nu på . Det handlar om att se till hur vi säkrar förtroendet för hela kedjan apotek–läkare–sjukvård. Klimatkrisen och stängningen av kärnkraftsreaktorer 50 (L): Jag ska också ställa en fråga till statsrådet . elsystem är ju helt integrerat med grannländerna såväl elektriskt som ekonomiskt. Det nordisk-baltiska elsystemet har flaskhalsar, men det har inga nationsgränser. Regeringen talar gärna om förra årets rekordstora utflöde av el från de svenska prisområdena till andra delar av systemet. Denna nettoexport från anförs som ett argument för att det skulle vara oproblematiskt att lägga ned stora mängder reglerbar fossilfri elproduktion. När vi ser på hela det nordisk-baltiska systemet är det dock lite annorlunda. kom från kolkraft, och importerades. Utsläppen av klimatgaser kommer att öka markant när vi lägger ned fossilfri elproduktion, och detta vet givetvis regeringen. Min fråga till statsrådet är: Är det viktigare för er att stänga reaktorer än att hantera klimatkrisen? 51 Näringsminister (S): Vi har ju haft ett samarbete i . Det nordiska – det är huvudsakligen nordiskt – elsystemet har varit en framgångssaga och en förebild för hur EU nu försöker rigga upp ett system. Det går ungefär ut på följande: –2012 har varit nettoexportör av elektricitet år , och nettoexporten ökar. Så har det också varit för . De som brukar vara nettoimportörer är huvudsakligen och . I är det huvudsakligen vattenkraft. I har det varit vattenkraft, kärnkraft och vindkraft. När vi importerar – för det kan förstås hända – är det huvudsakligen vattenkraft från . Men i grund och botten är det så här: Eftersom vi skapade långsiktiga förutsättningar har vi fått väldigt stora investeringar i elsystemet som gör att vi både kan garantera el till våra hushåll och industrier och kan vara nettoexportör av elektricitet också . Det är bra för . Det är bra för . 52 (L): kom trots allt från kolkraft – det kan vi inte komma ifrån. har fantastiska förutsättningar för en hållbar energiproduktion. Det är inte rimligt att vi med våra goda förutsättningar ska vara beroende av kolkraft och import av just fossil fulel. Vi borde i stället bidra genom att ta ett större ansvar för energiintensiv verksamhet, och då tycker jag att det är allvarligt att regeringen inte tar ett klimatansvar i denna fråga. 53 Näringsminister (S): Jag vet att är en väldigt seriös och bra politiker. Jag skulle vilja rekommendera honom att läsa på lite. Kolkraft finns varken i eller i . Den finns huvudsakligen i och i . När importerar är det huvudsakligen vattenkraft från , för vi har också de bästa uppkopplingarna där. Detta innebär naturligtvis att vi, när vi fortsätter att utveckla vårt system, också skulle kunna hjälpa till med att få bort den kolkraft som fortfarande används, och det sker steg för steg. Säkrad elförsörjning i hela landet 54 (S): Jag vill också ställa en fråga till . Vi har ett väldigt stort elöverskott i . Det är också därför vi exporterar till andra länder. har vi en effektbrist som innebär att på vissa platser blir elnäten överbelastade. Så är det till exempel i , som jag kommer från. Elproduktionen sker i andra delar av , och kapaciteten för överföring av el därifrån till är inte tillräckligt utbyggd. Det kan få konsekvensen att elintensiva företag inte kan bygga ut sin verksamhet. Min fråga till regeringen är: Hur ska vi säkra elförsörjningen för både privatpersoner och näringsliv , så att det finns el i hela landet? 55 Näringsminister (S): Under förra mandatperioden gjorde vi en blocköverskridande överenskommelse med moderater, centerpartister, kristdemokrater och miljöpartister för att se till att säkra elförsörjningen för hushåll och industrier i hela landet. Det var väldigt framgångsrikt. Vi lyckades reformera politiken för vattenkraft, kärnkraft och förnybart. Precis som säger har det medfört att vi har rekordstora överskott av ren el i vårt land. Det är bra. Däremot är överföringskapaciteten inte tillräckligt bra. Då finns det inte mycket annat att göra än att se till att bygga ut den steg för steg – i stamnäten, i regionnäten och i lokalnäten. Det är en fråga som min kollega jobbar intensivt med. Jag känner en ganska stor tilltro till att vi ska kunna lösa dessa problem, så att vi kan få en utväxling på den rena el som i allt högre grad produceras i vårt land. 56 (S): Ja, det är väldigt glädjande att vi har ett stort elöverskott och att vi kan exportera till andra länder. Men vi ska också se till att detta når ut i hela . Det är framför allt och med som är berörda – det är viktiga delar av landet. Det är positivt att du säger att alla måste delta – staten, kommuner och regioner. 57 Näringsminister (S): Ja, och det är dessutom viktigt att vi ser till att underlätta de planprocesser som ofta är ett hinder eller som åtminstone gör att detta dröjer. Men våra planprocesser är alldeles för tröga. Det var mot den bakgrunden jag bad en utredare att ta fram nya regler. Detta har lagts fram. Regeringen kommer naturligtvis att gå vidare så att vi får detta gjort och kan dra nytta av de stora elöverskott som vi har i vårt land. 58 (MP): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Inom ramen för verksamhet inrättades 2017 i ett 3R-center med uppgift att samordna aktörer och sprida kunskap inom området försöksdjur. Enligt ska användning av djur i försök endast övervägas i de fall där det inte finns alternativa metoder. De djurfria möjligheterna till forskning är många och varierande men används inte i så stor utsträckning som det är möjligt. Med rätt satsningar skulle betydligt fler djurförsök kunna ersättas. Jag skulle vilja veta hur statistiken i ser ut. Har vi minskat användningen av djur i försök ? Har de plågsamma djurförsöken blivit färre ? 59 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för en väldigt angelägen fråga! lyfter i sin fråga upp det som är inrättat på , som syftar just till en positiv utveckling när det gäller att få ned andelen djurförsök. Det handlar om att hitta alternativa metoder, att ersätta och begränsa och att sprida kunskap. Det är ett arbete som enligt min bedömning fungerar väl. Den utveckling och trend som vi ser både i och på Europanivå är att detta ändå går ned, åtminstone när det gäller den del som man kanske har haft mest fokus på, nämligen toxikologiska tester. Där är andelen nu nere på i och betydligt under det i . 60 (MP): En avgörande anledning till att det går trögt att fasa ut onödiga djurförsök har med attityder att göra. Det vore alltså bra att driva på användningen av den moderna biotekniken tillsammans med avancerade datorsimuleringar och beräkningsmodeller på forskarutbildningar och inom forskningen. Jag undrar hur ministern tänker arbeta för att underlätta användningen av djurfria forskningsmetoder. 61 Statsrådet (S): Min bild är att man behöver ha ett långsiktigt och hållbart arbete på detta område med fokus på att ständigt utveckla teknik och alternativa metoder och att sprida kunskap om de erfarenheter och de resultat som man har fått fram. Det är ett arbete som vi har organiserat oss kring. Vi är duktiga, men vi behöver göra mer. Därför avsätter regeringen , tror jag, i budgeten för att jobba vidare med dessa frågor. 62 (M): Min fråga går till statsrådet . Regeringen ska nu sänka skatten för alla pensionärer som tjänar . Man kan titta på hur skiktet ser ut för pensionärer. Denna skattesänkning riktar sig i princip bara till männen. Den genomsnittliga kvinnan har en månatlig pension på 13 000–. Denna skattesänkning riktar sig till de pensionärer som har en inkomst . Min fråga till statsrådet är: Hur kommer det sig att denna regering har marknadsfört sig som en feministisk regering? De två senaste skattesänkningarna har riktats till en större grupp män. Man har tagit bort värnskatten, och när man sänker skatten för pensionärerna riktar man sig till en större grupp män. Men det är kvinnorna som har lägst pensioner, och de får inte ta del av den skattesänkning som regeringen går fram med. 63 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Och stort tack för engagemanget! Det blir väldigt glädjande när äntligen börjar prata om pensionärernas inkomster – efter att ha infört pensionärsskatten och efter att ha motsatt sig pensionshöjningar. Då är det glädjande att vi åtminstone en gång har tillfälle att diskutera pensionärernas inkomster i denna kammare med en moderat. Vi började med att avskaffa pensionärsskatten för dem med lägst pensioner. Det var vår skyldighet. Men vi ska fortsätta att höja pensionerna. Och där vi har pensionärsskatt kvar ska vi avskaffa straffbeskattningen för våra pensionärer. Det är en av de viktigaste uppgifter som vi har på vårt bord: att se till att höja inkomsterna för pensionärerna och höja pensionerna. Min motfråga blir: Är med på detta? Situationen för landets mjölk- och köttbönder 64 (SD): Min fråga går till . Jag läser i : ”Länets mjölk- och köttbönder blir allt färre och larmar . ’Om det fortsätter så här, har vi snart inga bönder kvar’, säger , LRF-ordförande i .” LRF kritiserar regeringen och . Antalet mjölkbönder i har halverats , och marker växer igen. Det finns en risk att man kommer in i en negativ spiral. Livsmedelsstrategin har ännu inte gett några förbättringar på gårdsnivå. Strategin är bra, men jag tycker att regeringen och stödpartierna gör ett tankefel. Lönsamheten måste nämligen komma före de strategiska investeringar och satsningar inom lantbruket som lantbrukarna förväntas göra. lägger 900 miljoner mer på lantbruket . Dessutom tar vi bort dieselskatten och slopar arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret för de första anställda. Vad gör regeringen för att överbrygga de svåra tiderna , i väntan på livsmedelsstrategins effekter? 65 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för frågan! Jag kan konstatera att vi höjde Norrlandsstödet med, tror jag, just i syfte att stärka förutsättningarna för bönder i . ser vi, precis som beskriver, en bekymmersam utveckling när det gäller lönsamhet inom den här sektorn, inte minst kopplat till mjölkböndernas förutsättningar. Jag tror att man måste jobba brett. Vi fick en livsmedelsstrategi på plats förra mandatperioden. Det var första gången någonsin i som vi har haft en nationell strategi på det området. Det är viktigt. måste man inse att det tar tid innan det får effekt ned på gårdsnivå för den enskilde bonden. Prioriterat för mig sedan jag tillträdde som statsråd har varit att se till att vi får en ny handlingsplan som jackar i det arbete som är påbörjat. Där har fokus varit både på sådant som påverkar här och , till exempel regelfrågor, och på forskning, innovation och ökade exportmöjligheter. 66 (C): Även min fråga går till landsbygdsministern. Antalet viltolyckor ökar, och är inget undantag. Vildsvinsstammen ökar okontrollerat och orsakar inte bara trafikolyckor med vagn‑ och personskador utan också skador på gårdar, gärden och villaträdgårdar. Det behövs en bättre viltförvaltningspolitik i allmänhet. Vi behöver se över utfodringen av vilt så att man inte matar djuren i anslutning till de områden som de behöver hålla sig borta ifrån. En aktuell viltförvaltningsplan har saknats , och jag hoppas att statsrådet gör vad hon kan för att snabba på det arbete som pågår inom . skulle också vilja se en ny viltförvaltningsmyndighet som tar ett samlat grepp om frågorna och också har en god regional förankring. Min fråga till statsrådet är om hon är nöjd med det sätt på vilket regeringen och myndigheterna arbetar med viltfrågorna och då speciellt problemen med vildsvin. Vilka ytterligare åtgärder tänker regeringen vidta? 67 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är min absoluta uppfattning att vi behöver ha en ordnad viltförvaltning i och att det är prioriterat att jobba vidare med de frågorna. Exemplet som lyftes kopplat till exempelvis trafikolyckor i och på andra ställen i relaterar till en kraftigt ökad vildsvinsstam. Där har regeringen lagt ett antal förslag, så här långt framför allt kopplat till jaktmöjligheter. Det är möjligt att jaga vildsvin i princip dygnet runt, . Vi har också gått vidare med att lägga uppdrag kring att öka viljan att jaga, exempelvis genom bättre avsättning för viltkött till konsumenter. Vi håller just på att bereda och hantera frågan som handlar om utfodring, som ju var och vände här i för att skickas tillbaka till regeringen i den delen som handlar om utfodring. Jag tror att vi samlat behöver ha alla de här frågorna på plats för att se en effekt. Värnandet av fri forskning 68 (V): Jag har en fråga till statsrådet . Genusforskare vågar inte uttala sig offentligt. Någon hängde en bombattrapp på dörren till Nationella sekretariatet för genusforskning. i måste ha vakter vid öppna föreläsningar. Det är några av de saker som har hänt . Vi vet att det i debatten är många som hävdar att detta är politisk forskning, pseudovetenskap, inget viktigt ämne. Vi hör det även här i riksdag, och jag hoppas därför att vi är överens om att genusvetenskapen behöver stärkas som vetenskapligt ämne. Min direkta fråga till statsrådet är: Hur planerar statsrådet och regeringen för att säkra den fria forskningen och forskares trygghet? 69 Statsrådet (S): Jag vill vara väldigt tydlig med att hot och hat mot våra forskare är helt oacceptabelt. Det här handlar inte bara om hot och hat mot forskning som gäller genusvetenskap. Det drabbar också kriminologer, historiker och klimatforskare.