prot · H709109 · 2020-04-22 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2019/20:32 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från socialutskottet. § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2020:11 Tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen? § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:124 till skatteutskottet 2019/20:154 till försvarsutskottet 2019/20:156 till miljö- och jordbruksutskottet 2019/20:104 till finansutskottet 2019/20:RR4 till finansutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:FiU33 Ett nytt konto- och värdefackssystem 2019/20:FiU39 om det kommunala utjämningssystemet 2019/20:CU12 Ersättningsrätt och insolvensrätt 2019/20:UU9 Nedrustningsfrågor 2019/20:UU12 Interparlamentariska unionen (IPU) 2019/20:UbU14 Vuxenutbildning Undantag från plan‑ och bygglagen vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom § 6 Undantag från vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom betänkande 2019/20:CU27 Undantag från vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom (prop. 2019/20:152) 1 (M): Detta är en proposition från regeringen om att regeringen vill kunna meddela föreskrifter om vissa tidsbegränsade undantag från , PBL, för att man i spåren av covid-19 ska kunna tillgodose tillfälliga behov av fältsjukhus, tältbyggnader och andra lokaler så att sjukvården kan hantera och möta en sådan kris. Detta är mycket rimligt, anser vi. Vi från står till fullo bakom det. Vi önskar att samma möjlighet till undantag från skulle kunna ges även för omsorgsverksamhet. Tyvärr har alldeles för många som bor på äldreboenden smittats. Det är tyvärr inte helt otänkbart – det finns snarare en ganska stor risk – att man även inom den kommunala omsorgsverksamheten därför skulle behöva nya tillfälliga lokaler. Det skulle kunna handla om att man behöver utrymma och evakuera delar av eller hela boenden. Då vill vi att denna möjlighet även ska finnas för kommunerna. Jag tror att vi alla kan hålla med om att det vore ytterst olyckligt om byggregler skulle stå i vägen när det gäller att hjälpa och skydda utsatta riskgrupper i samhället i denna kris. Det ska också nämnas att även Kommuner och Regioner har lyft upp behovet av detta. Med anledning av det vill jag yrka bifall till vår reservation om ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag som omfattar även den kommunala omsorgen. 2 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i CU27. och omvärlden befinner sig i en mycket svår situation och måste planera för extraordinära åtgärder med anledning av den pandemi som utbrottet av sjukdomen covid-19 utgör. Undantag från vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom Det ökade vårdbehovet ger upphov till en akut brist på vårdplatser, inklusive bårhusplatser och andra funktioner som behövs för att bedriva vård. Med bristen uppstår ett behov av att tillfälligt skapa ytterligare platser, exempelvis genom fältsjukhus eller genom att ta lokaler i anspråk som normalt inte används för detta ändamål. Inom hälso- och sjukvården uppstår även ett behov av att kunna identifiera vilka som bär på sjukdomen för att undvika att andra patienter och personal blir smittade. Även sådana behov kan leda till att det behövs tillfälliga lösningar, exempelvis mottagningstält för provtagning eller för en första medicinsk bedömning i anslutning till en akutmottagning. Därför anser vi att det är rimligt att det i PBL förs in ett normgivningsbemyndigande om att regeringen ska få meddela föreskrifter om tidsbegränsade undantag från vissa krav och andra bestämmelser i om spridningen av en samhällsfarlig sjukdom innebär en påtaglig risk för att lokalerna för hälso- och sjukvård inte räcker till och om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vidtas. Vi socialdemokrater ställer oss bakom, precis som ett enigt utskott, regeringens förslag till ändring i . Ändringen innebär att regeringen får meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i om spridningen av en samhällsfarlig sjukdom innebär en påtaglig risk. Undantagen från får avse bestämmelser om bygglov, rivningslov och marklov samt kraven på att hänsyn ska tas till vissa allmänna intressen. Det ska även vara möjligt att göra undantag från plan- och bygglagens krav på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader samt vissa bestämmelser om genomförandet av bygg‑, rivnings- och markåtgärder. Proportionalitet ska gälla för föreskrifterna om undantag i förhållande till de intressen som de undantagna bestämmelserna avser att skydda och främja. Undantagen får endast gälla . När det gäller den motion som behandlas i betänkandet ställer vi socialdemokrater oss bakom utskottets ställningstagande: att ett eventuellt behov av att uppföra tillfälliga hälso- och sjukvårdslokaler, såsom fältsjukhus och mottagningstält för provtagning, i anslutning till omsorgsverksamhet omfattas av den nya regleringen. När det gäller sådana tillfälliga byggnader som kan komma att behövas inom den kommunala omsorgen och som inte avser hälso- och sjukvård saknas det beredningsunderlag för att utvidga bemyndigandet till att även omfatta dessa. Dock utesluter inte regeringen att det framöver kan finnas behov av ytterligare åtgärder för att omhänderta de synpunkter som har framförts av några remissinstanser i denna fråga. Vi förutsätter därför att regeringen följer frågan och tar de initiativ som kan behövas på området. Det finns därmed inte behov av något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Jag vill återigen yrka bifall till utskottets förslag i CU27. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Undantag från plan‑ och bygglagen vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom § 7 Genomförande av ändringar i yrkesförardirektivet betänkande 2019/20:TU10 Genomförande av ändringar i yrkesförardirektivet (prop. 2019/20:112) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2019/20:NU14 3 (S): debatterar vi näringsutskottets betänkande NU14 Energipolitik. I betänkandet behandlas ett nittiotal yrkanden från allmänna motionstiden, och det finns 25 reservationer. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandets alla delar förutom avsnittet om småskalig vattenkraft. Där har S, MP och V en gemensam reservation, nr 11, som jag yrkar bifall till. Jag yrkar avslag på övriga motioner. Fotogenlampor byttes ut mot glödlampor. Vedspisar byttes ut mot elspisar. var faktiskt ett av de första länderna i världen där praktiskt taget alla hushåll elektrifierades. Min egen morfar var en del av det här. Som vattenkraftsbyggare bidrog han till att elektrifiera små byar i . Det var också så han träffade min mormor, så man kan säga att elektrifieringen även bidrog till att jag står här . står vi på tröskeln till nästa generations elektrifiering. Vi ställer om transportsystemet. Vi är redan på god väg. Snabbare än vi tror kommer personbilsflottan att vara eldriven, och vi kommer att se samma utveckling i de delar av industrin som ännu inte har elektrifierats. I stålproduktionen i , som är en av våra absolut största utsläppskällor av koldioxid, är Hybritinitiativet ett lysande exempel. Det går ut på att göra fossilfritt stål med en vätgasbaserad produktion, vilket kan sänka koldioxidutsläpp med . ska erbjuda det första fossilfria stålet till marknaden . Vi ser också att cementindustrin har tagit fram en vision om att klara cementtillverkning utan koldioxidutsläpp till 2030, vilket motsvarar av totala koldioxidutsläpp. Detta kommer att innebära stora konkurrensfördelar som det minskar utsläppen. Vi socialdemokrater är ett klimat- och välfärdsparti, och vi är mycket glada för den här utvecklingen med en klimatomställning som bidrar till nya jobb och nya skatteintäkter som kan säkra vår välfärd och vårt välstånd. För att klara detta behöver vi en stabil energipolitik som andas framtidstro och tillförsikt. Energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Mycket av energipolitiken handlar om produktion och distribution av el. Frågan är då om vi har tillräckligt med el. Det korta svaret är ja, men det är naturligtvis mer komplicerat än så. Det är nästan lika mycket som har i sin långtidsprognos för elbehovet 2040. nettoexporterade el , vilket är alla tiders rekord. Vi har ingen elbrist i . Vi har ett stort elöverskott, och den el som vi importerar vid topparna är mest norsk vattenkraft. Vi knyter nu ihop vårt elsystem med andra länder för att vi ska få en så effektiv användning av elen som möjligt. En av anledningarna till den positiva utvecklingen är att det poppar upp nya vindkraftverk som tussilago . Det handlar om investeringar på hela i ny vindkraft . En annan anledning är det kraftfulla solcellsstödet som gjort att en solcellsrevolution pågår i landet. Kostnaderna för förnybar el från vind och sol minskar . Vad behöver vi då göra? Först och främst ska vi hålla fast vid de mål som vi är överens om. ska vara världens första fossilfria välfärdsland. Elproduktionen ska vara förnybar till 2040, och ska inte ha några nettoutsläpp. Vi behöver påminnas om att målen inte är stoppdatum som förbjuder kärnkraft. De innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Vi behöver en konkurrenskraftig kraft- och fjärrvärmesektor för att klara de regionala kapacitetsutmaningarna för el- och värmeförsörjningen, och vi behöver en god möjlighet att nyttja råvaror från skog och jordbruk för produktion av biodrivmedel. Vi behöver också ta till vara hållbara energigaser, som kommer att spela en allt större roll i energimixen. är nu på remiss, och det ska bli mycket intressant att se vad remissinstanserna svarar. Vattenkraften svarar för nästan hälften av den svenska elproduktionen och är bara av det skälet en mycket viktig del av det svenska kraftsystemet. Men vi behöver moderna miljökrav på vattenkraften där prövningssystemet inte är onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till miljönyttan. En nationell plan för genomförande av miljökrav på vattenkraft bereds inom . Därför anser vi inte att det finns skäl för att bifalla de förslag som finns i motioner som handlar om den småskaliga vattenkraftens villkor. De övergripande mål som har fastslagit innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet samt att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som har fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat som ska underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi behöver också öka överföringskapaciteten i elnätet från nord till syd. Det måste bli enklare att bygga elnät i . Anslutningskostnaden för havsbaserad vindkraft ska avskaffas. Vi behöver producera mer el närmare konsumenterna, och det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, till exempel solceller och solvärme. Det gläder mig att regeringen också har påpekat vikten av att bryta fossilberoendet i transportsektorn. Ökad elektrifiering kommer att vara en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp både i transportsektorn och inom industrin, och regeringen avser att ta fram en nationell strategi för elektrifiering med anledning av detta. Vi behöver även fokusera på forskning och utveckling inom energiproduktion, och vi ser fram emot regeringens energiforskningsproposition som planeras till . När elektrifierades präglades samhället av framtidstro. ska vi göra det igen. Vi har världens bästa förutsättningar att klara det. Vi har stor tillgång till förnybar energi. Vi har en energibransch som ligger i framkant. Vi kommer dock att behöva hjälpas åt, för jag är övertygad om att om ett litet land ska klara stora utmaningar krävs det att vi arbetar tillsammans. 4 (M): Vi ska nu debattera näringsutskottets motionsbetänkande om energipolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen under punkt 2. Den energipolitiska inriktningen är grunden för en bra energipolitik. Utan tydliga mål är det svårt för en så resurskrävande sektor att planera för sin verksamhet – en sektor som dessutom har långa ledtider från plan till att investeringarna är genomförda och som är så avgörande för vår samhällsutveckling. har historiskt sett varit ett land som har varit bra på att ta fram den energi som behövs när den behövs, dessutom till en rimlig kostnad. När vi tittar tillbaka kan vi se att det har inneburit stora uppoffringar för många för att möjliggöra detta. Att det finns en tydlig färdriktning framåt för vår energipolitik är också viktigt för alla nyinvesteringar i landet. Många av de nya industrierna som växer fram har ett stort behov av datorkapacitet som kräver mycket energi. Här har varit ett attraktivt land att investera och lägga verksamhet i, och det måste vi vara även fortsättningsvis. Bara så kan vi säkra jobb och vår välfärd. har vi inte längre en bred samsyn på hur den energipolitiska inriktningen ska se ut, något vi från moderat håll beklagar. En energipolitisk inriktning behöver vara brett förankrad och också hålla . Den behöver också vara förankrad i tiden med avseende på hur vi på bästa sätt får tillgång till den energi vi behöver när vi behöver den och hur energi tas fram med minsta möjliga klimatpåverkan. Därför anser vi moderater att vi behöver en ny, bred parlamentarisk . Både vi och experter är övertygade om att vi inte kan nå våra klimatmål utan en stor del kärnkraft i vårt energisystem. För att klara klimatutmaningen behöver vi omformulera våra tidigare mål till mål fossilfri energi i stället för förnybar energi. Tyvärr är inte alla riksdagspartier lika övertygade. Vårt mål är fossilfri energi; något annat mål kan vi inte med gott samvete sätta. Bara så kan vi ställa om samhället till ökad elektrifiering och därmed klara ett konkurrenskraftigt välfärdssamhälle som inte är beroende av fossil energi. Vår konkurrenskraft och vår energipolitik är sammankopplad med vårt välfärdssamhälle. För ett så exportberoende land som , med stor del av sin industri i mycket energikrävande sektorer, är energipolitiken helt avgörande. Bara genom en god energi- och industripolitik kan vi erbjuda våra samhällsmedborgare en välfärd vi kan känna oss trygga med. I orostider som dessa ser vi också att god samhällsekonomi är grunden för att vi ska kunna erbjuda landets befolkning den vård som behövs. Allt hänger ihop. Vi moderater är mycket glada över att vi fått en majoritet för ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandet om småskalig vattenkraft. Ett enigt utskott ser värdet i den småskaliga vattenkraften och vad som behöver göras för att på bästa sätt värna den. Här behövs reformer med ett bra regelverk, ett regelverk som värnar äganderätten och där miljöåtgärderna har rimliga kostnader. Det är ett viktigt tillkännagivande för vår småskaliga vattenkraft men också för vår beredskapsförmåga vad avser energi och vattentillgång. Det är dessutom en viktig principiell fråga vad avser äganderätten till de små vattenkraftverken, som har en månghundraårig historia. Kraftvärme, fjärrvärme och restvärme är områden som i svensk energipolitik blivit styvmoderligt behandlade. Det är resurser som finns men som trots detta inte används fullt ut. Det är inte rimligt att vi satsar stora resurser på att tillverka värmeenergi när det redan finns sådan som inte används. Det är värme från kylning av kärnkraftverk och eldning av sopor men också värme som förspills när man kyler exempelvis datahallar. Det är tydligt att vi behöver använda den energi som redan finns. Vi har massor av energiformer som vi faktiskt inte använder fullt ut. En sådan är biogasen, en gas som dessutom ofta är en ren biprodukt från vår avfallshantering och vårt jordbruk. Det vore, anser vi, av stort värde om vi kunde använda denna restprodukt på ett strategiskt bättre sätt. Konkurrensen är snedvriden. Det är inte rimligt att svensk gas ska konkurreras ut av exempelvis dansk gas. har ett annat statligt styrsystem trots att båda länderna är EU-medlemmar. Vi skyller alltför ofta på EU då vi inte möjliggör egen produktion. Här krävs en harmonisering. Kunskap är grunden för all utveckling. Det är därför forskningen är så viktig för oss. Vi behöver forska mer på energiområdet och ta bort de tabun som kärnkraftsforskningen varit belagd med. Kärnkraft är den energiform som rätt använd kan ge energi då vi behöver den och i tillräcklig mängd. Men vi behöver också forskning på andra områden. 5 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 4 i betänkandet. Som en följd av den pandemi som snabbt spridit sig står och världen mitt i en kris som saknar motstycke i modern tid. Energipolitik, som vi här debatterar, är i en sådan situation en förutsättning för att samhällsviktiga funktioner ska kunna fungera och för att vi ska ha en energiförsörjning som fungerar även i dessa tider. De flesta tar nog för givet att el och energi alltid ska finnas tillgängligt när det behövs på samma sätt som vi förväntar oss att det alltid ska finnas vatten i kranen när vi ska spola, hemma eller på annat håll. Märkligt nog finns det ingen som har det långsiktiga ansvaret för energiförsörjningen och leveranssäkerheten i . Det är i stället allas ansvar. finns det heller inget mål för leveranssäkerheten. Det är kanske inget som förvånar, då beredskap överlag inte har imponerat på något sätt. Däremot är detta en av de frågor där har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att ska införa ett sådant mål, vilket skedde . Trots det har det ännu inte hänt någonting i frågan, vilket är beklagligt. Ett annat område där utvecklingen är beklaglig är den småskaliga vattenkraften. Under förra mandatperioden riktades ett tillkännagivande till regeringen om förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften. Läget då var extremt akut, till följd av de omfattande om- och nyprövningar som man då var utsatt för. Detta ledde till att ny lagstiftning på området togs fram. Den såg ut att kunna lösa de flesta av problemen och kunde antas med bred majoritet i . I betänkandet fanns också det tydliga ingångsvärdet från att den småskaliga vattenkraften är viktig. Tyvärr har det varit uppenbart att det fortfarande finns problem med det som kommit att utvecklas till vad man kan likna vid tjänstemannaaktivism på berörda myndigheter, där man inte lägger vikt vid den breda politiska kraft som finns bakom vart vi är på väg i detta arbete. Man försöker undkomma den starka politiska viljan och enigheten om den reformerade lagstiftning som röstades igenom här. Det är därför glädjande att en majoritet i utskottet bestående av , , , och Liberalerna nu återigen tydligt deklarerar att den småskaliga vattenkraften är betydelsefull för det svenska energisystemet. Det är uppenbarligen något som behöver lyftas fram. Vi riktar även ett nytt tillkännagivande till regeringen om att inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen ska ske i syfte att värna den småskaliga vattenkraften. I och med detta betänkande blir det ännu tydligare att det finns två block inom energipolitiken. Det gäller främst synen på huruvida man ska inkludera eller exkludera kärnkraften i det långsiktiga arbetet för att nå fossilfrihet. Om det ska finnas bred uppslutning kring energipolitiken och dess målbild är det uppenbart att det behövs en ny parlamentarisk för att nå fram till det. Den var av allt att döma inte tillräckligt bred vid föregående tillfälle. I betänkandet finns ett förslag från , om att en ny borde tillsättas. Det är dock något som en majoritet i utskottet motsätter sig. Man framhåller att man anser att de energipolitiska förutsättningarna inte har förändrats på ett sådant sätt att det är motiverat att tillsätta en ny parlamentariskt sammansatt . Man har uppenbarligen missat vad som hände i inledningen av mandatperioden. Då hade den befintliga överenskommelsen stöd av 239 ledamöter här i kammaren, vilket utgjorde en majoritet. Men har och lämnat överenskommelsen. Den har stöd av endast 147 ledamöter, vilket är en minoritet. Detta har lett till att det i en rad olika frågor inte finns någon bred majoritet åt något håll, vilket i sin tur har föranlett flera tillkännagivanden till regeringen. Före pandemin gick det också en knivskarp gräns i , där endast ett mandat skiljer de olika energipolitiska blocken åt. Det innebär att de två vildar som finns i , vilka tidigare tillhörde och Liberalerna, har möjlighet att direkt eller indirekt avgöra stora och viktiga frågor för vår energiförsörjning. Det är en ordning som är fullständigt orimlig. Initiativ borde omgående tas för att söka en bred överenskommelse. Tyvärr saknas det stöd för en sådan ordning, då regeringspartierna jämte och uppenbarligen är nöjda med nuvarande ordning. Vi skulle vilja se att man tar krafttag för att komma till rätta med detta. 6 (C): Vi står i en brytpunkt i svensk energihistoria. Elpriserna är rekordlåga. Elproduktionen har byggts ut rekordmycket . Det har antagligen ingenstans i världen byggts så mycket elproduktion per capita som det gjorts med framför allt svensk vindkraft , och då är inte ens de senaste årens utveckling medräknad. Vindkraften har blivit ett produktionsslag att räkna med i stor skala och har passerat kärnkraften i fråga om produktion. väntas detta ske också på årsbasis. Detta är en välkommen utveckling, inte framför allt för att det handlar om vindkraft utan för att det kan ske på marknadsmässiga villkor. Vi står i en brytpunkt även rent tekniskt. Nya tekniker skapar nya möjligheter som inte fanns för bara . Användarflexibilitet, energilagring i annat än vattenkraftsmagasin, snabb frekvensreglering och annat dyker upp och stöper om marknaden och systemet. Teknikutvecklingen är fenomenal. Det har aldrig varit så billigt att bygga solel eller vindkraft som . Ny solel konkurrerar faktiskt på många håll i världen ut befintlig kolkraft. Det är fantastiskt när vi kan plocka bort det fossila och ersätta det med klimatsmart produktion på marknadsmässiga villkor, precis på samma sätt som när vi bygger vindkraft i . Om el och energi med en marginalkostnad som går mot noll kan vara något som vi inte behöver hushålla med går vi mot helt nya, revolutionerande möjligheter och förutsättningar som vi kan hantera annorlunda än vi behöver göra på grund av klimatförändringar. De rekordlåga elpriser som jag nämnde i början har sin grund i ett samspel mellan det våtår som har varit, en mild vinter, bra vindar och covid-19. El handlas nu för bara några öre , och priset hade faktiskt varit ännu lägre, inte minst i , om fått igång den försenade elkabeln Sydvästlänken. Det är ett monumentalt misslyckande för att bygget inte har kommit igång, vilket drabbar kraftigt. finns dock också möjligheter och tillfälle att nyttja dem. De tillfällen som uppenbarar sig ska vi ta vara på. sa: Never waste a good crisis. Vi kan bygga ett system som är bättre, effektivare och billigare än det system vi har , där konsumenter som vill vara med och producera kan vara det, där lokala batterier kan nyttjas så att behovet av dyr nätutbyggnad minskar och där fokus blir på en helhet i stället för på enskilda, stora, kraftverk eller kraftslag som gärna används som slagträ i debatten i brist på andra idéer. Vi behöver komma ihåg att detta inte är planekonomi. ska inte besluta om enskilda kraftverk. Det gör marknaden och företagen själva.