prot · H80942 · 2020-11-26 00:00:00 — Vad är då detta? Jo, om en ny verksamhet eller en ny industri ska etableras i görs en prövning utifrån . I portalparagraf, 1 §, tas viktiga ändamål upp, såsom människors hälsa, miljö, biologisk mångfald, värdefull natur och kulturmiljö, resurshushållning och återanvändning. Det är jätteviktiga ändamål, men ett viktigt ändamål saknas i uppräkningen, nämligen klimatmålen. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Våra klimatmål finns inte med i tillståndsprövning. Vi vill ha en lagstiftning där all ny verksamhet också prövas utifrån våra klimatmål. Om man ser att det inte bara handlar om lokala utsläpp eller att man påverkar människors hälsa eller den biologiska mångfalden lokalt, något som man kan göra bedömningar utifrån , utan också om att våra svenska klimatmål hotas ska vi ha möjlighet att säga nej av det skälet och alltså inte ge den industrin ett tillstånd. Det var det som hela frågan om Preemraff handlade om. gick det ju så långt att regeringen skulle få döma av det med ett regeringsbeslut, och det var bra att Preem till slut drog tillbaka sin ansökan. Vi hade dock velat ha en miljöbalk som i ett tidigare skede går in och gör den bedömningen så att det inte ska gå ända upp till regeringens bord. Vi tycker att vårt förslag rimmar väldigt väl med regeringens uttalade ambition om att all relevant lagstiftning ska ses över utifrån våra klimatmål. Det har regeringen slagit fast, så vi är lite förvånade över att man inte har lagt fram en sådan här lagstiftning med en skärpning av . Det här är också ett förslag som har lyfts av både i deras fördjupade utvärdering av våra miljömål och , som har lyft upp vikten av att använda och vässa den så att all ny verksamhet prövas utifrån våra klimatmål. Med anledning av detta vill jag återigen yrka bifall till reservation. 162 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget att antar lagförslaget om ett nytt regelverk för handel med utsläppsrätter. Syftet med den nya lagen och lagändringarna är att vi ska genomföra nödvändiga ändringar i svensk rätt inför den fjärde handelsperioden i EU:s utsläppshandelssystem, som inleds , alltså alldeles strax. En översyn av regelverket bör därefter göras på förordningsnivå. Det här utsläppshandelsdirektivet har ändrats . Inför den fjärde handelsperioden har ett antal ändringar skett. Bland annat ska vi öka takten i de årliga minskningarna av utsläppsrätter, marknadsstabiliseringsreserven stärks, innovationsfonden ska kunna stödja investeringar i förnybar energiteknik och utsläppshandelssystemet ska genomgå en översyn med anledning av långsiktiga mål. Det sista är ju väldigt viktigt. EU:s miljölagstiftning är ett rörligt och föränderligt rättsområde under ständig utveckling. Detta innebär att den svenska miljölagstiftningen ofta behöver ändras, och utsläppshandelsregelverket är inget undantag. För att underlätta ändringar av det svenska regelverket och även möta allmänhetens förväntningar och krav på ett flexibelt regelverk bör de föreskrifter som inte måste meddelas i lag meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detta överensstämmer också med hur är uppbyggd. Därför kommer regelverket i stora delar nu i stället att läggas på förordningsnivå. Den nya lagens omfattning kommer på så vis att bli betydligt mindre än . I kommissionens meddelande Den europeiska gröna given aviserade kommissionen att man senast ska se över och vid behov föreslå ändringar av relevanta klimatrelaterade politiska instrument för att uppnå ytterligare minskningar av växthusgasutsläppen. I en sådan översyn ingår systemet för handel med utsläppsrätter. I miljö- och jordbruksutskottets granskningsutlåtande över kommissionens meddelande om den gröna given välkomnade vi just en sådan översyn. ska ha en ledande roll i klimatarbetet inom EU och i internationella sammanhang. var drivande reform av utsläppshandelssystemet. Reformen har lett till att priset på utsläppsrätter har ökat kraftigt, vilket i sin tur har lett till markanta utsläppsminskningar i EU. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter EU:s utsläppshandelssystem ses som sagt regelbundet över. Av artikel 30 i ändringsdirektivet följer att direktivet ska ses över mot bakgrund av den internationella utvecklingen och de internationella insatser som görs för att uppnå långsiktiga mål. Det är kommissionen i egenskap av förslagsställare som kommer att lägga fram förslag till ny revidering av utsläppshandelsdirektivet. Det kommer att bli oerhört viktigt att i det kommande arbetet säkerställa att utsläppshandelssystemet skärps, dels för att nå det skärpta 2030-målet, dels för att nå klimatneutralitet . 163 (V) replik: Jag tror att jag och är rätt överens om att vi vill skärpa EU:s utsläppshandelssystem. Sedan vill vi i nog gå rätt mycket längre än Socialdemokraterna. Vi har till exempel en målsättning om nollutsläpp i EU till 2040. Det är dock bra att vi kan verka samfällt för en skärpning av det systemet. Det jag skulle vilja fråga om är förslag om en lex Preem. En lex Preem skulle innebära att vi justerar så att man i exempelvis portalparagrafen nämner de svenska miljömålen och att ny verksamhet ska prövas utifrån hur den påverkar de svenska klimatmålen. Om den nya verksamheten leder till att våra klimatmål hotas ska man med hänvisning till detta kunna avstyrka och inte ge tillstånd till en sådan ny verksamhet. Vad anser Socialdemokraterna om ett sådant förslag? 164 (S) replik: Tack, , för frågan! Regeringen ser ju över just , och en av anledningarna till att man gör det är just hur klimatfrågan ska vägas in i hanteringen. Jag tycker att frågeställning är intressant, men det är en ganska komplicerad fråga. Om du teoretiskt har en verksamhet som lokalt släpper ut koldioxid men som producerar varor eller bränslen som leder till en omfattande minskning av utsläppen i , hur ska man då värdera den typen av insats? Jag tycker självklart att det är intressant att se hur vi kan vässa lagstiftningen för att bättre nå klimatmålen. Men jag tror att vi ska vara noggranna när vi föreslår den typen av förändringar, för det är inte alltid så enkelt som man tror när man lägger fram den typen av förslag. 165 (V) replik: Det är bra att det görs en sådan utredning, men klimatet kan inte vänta. Det är något som brukar upprepas rätt ofta. Det är helt enkelt väldigt bråttom att snabbt minska våra utsläpp. landade det till slut väl, som vi ser på det i , med att Preemraff drog tillbaka sin ansökan, men där fanns inte möjlighet att med hänvisning till våra klimatmål säga nej till deras verksamhet. Preemraff hade blivit största utsläppare. Vi i tycker att det är viktigt att få in klimatmålen i . Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Det Burwick tar upp är precis en sådan avvägning man får göra vid en sådan tillståndsprövning. Man får väga eventuella utsläpp mot den positiva effekt som det kan bli i andra änden. En sådan avvägning måste kunna göras utifrån fler aspekter än lokala utsläpp, kulturmiljö, resurshushållning, återanvändning och människors hälsa, det vill säga det som finns i portalparagrafen i . Vi i ser fram emot utredningen. Om jag har förstått rätt kommer den eller . Det kanske Burwick kan berätta. 166 (S) replik: Jag är faktiskt osäker på exakt slutdatum, men eftersom klimatet inte kan vänta är jag tacksam att regeringen just nu förbereder den typen av översyn av lagstiftningen. 167 (C): Jag förstår att det är lätt att bli trött när man är en av de tappra tjänstemän eller ledamöter som håller ut denna sena och mörka novemberkväll. Men håll ut till, för jag hoppas att jag ska leverera ett både angeläget och förhoppningsvis också njutbart anförande. Jag ska erkänna, fru talman, att jag kommer att ta tillfället i akt att förhålla mig mycket till EU:s system för handel med utsläppsrätter och hur vi i anser att det kan förbättras. Det råder en relativt stor enighet i utskottet om vad som bör göras med det ärende som ligger på bordet. För min del kan vi inte tala nog mycket om EU:s system för handel med utsläppsrätter. Detta är en central del av EU:s politik för att bekämpa klimatförändringar, och det är vårt viktigaste verktyg inom unionen för att kostnadseffektivt minska utsläppen av växthusgaser. Även om jag erkänner att jag som ungdomsförbundare drömde om än mer effektiva verktyg, globala koldioxidskatter och liknande får vi nog inse att detta även framöver kommer att vara det mest effektiva verktyget vi har att tillgå i unionen. Det är världens första stora koldioxidmarknad, och det är fortfarande den största koldioxidmarknaden i världen. För att uppnå ett klimatneutralt EU 2050 och det mellanliggande målet om en nettominskning om av växthusgasutsläppen till 2030, även om vill se 65 procents utsläppsminskningar – jag lovar att det blir mindre siffertungt längre fram; jag har ju lovat att det här ska vara ett njutbart anförande – föreslår kommissionen att man ska revidera och eventuellt utvidga EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det tycker vi såklart är gott från sida. som en ny handelsperiod ska inledas pågår ett arbete för att revidera EU ETS, det vill säga systemet för handel med utsläppsrätter – jag kommer att säga ETS framöver, så sparar vi en del tid – för att ambitionerna i handelssystemet ska bli förenliga med EU:s åtagande i och med de skärpta klimatmål som introducerats i samband med den gröna given. Vi i ser den kommande revideringen som absolut nödvändig. Vi har i jobbat hårt för att utsläppsminskningstakten ska öka, men vi anser också att ytterligare skärpningar behövs om vi ska klara av att spegla de åtaganden som EU har gjort i . Vi vill bland annat driva på för att förbättra prissignalen så att den kan driva fram investeringar i utsläppssnål teknik. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Detta är viktigt inte minst för svenska företag, som ofta är bäst i klassen i sina respektive branscher. Vi såg i förhandlingarna förra gången hur svenska företag drev på för att systemet skulle bli så ambitiöst som möjligt. Om det blir jämna spelregler inom branscherna och över hela EU kommer också svenska företag att gynna det. Det är, fru talman, synnerligen viktigt att vi politiker krokar arm med de företag som vill gå före. Just för är den typen av skärpningar ett sätt att stärka konkurrenskraften. när vi talar om klimatpolitiken låter det som att det bara skulle handla om att försvåra och fördyra för företag. Det är faktiskt inte sant. Det här kan också vara ett sätt att premiera de företag som är allra bäst på att sänka sina utsläpp och producera på ett hållbart sätt. Inte minst skapar detta i förlängningen svenska jobb. Är det något vi tycker om i kammaren, förutom kaffe, är det väl just fler svenskar som får ett jobb att gå till. Vi vill också skärpa taket för hur många utsläppsrätter som delas ut och successivt minska överskottet på utsläppsrätter. Det har varit ett problem bakåt i tiden, men det finns kvar. ETS är inte så effektivt som det skulle kunna vara eftersom det finns ett överskott. Det kommer väl inte som en överraskning att jag är relativt klassiskt liberal. Om det är något vi klassiska liberaler tycker om är det marknadsmekanismer. Finns ett ständigt överskott på utsläppsrätter kan vi inte heller vänta oss att marknadsmekanismerna fungerar på det sätt vi vill och driver på för sänkta utsläpp. Här finns ett arbete att även framöver driva på dem i unionen som inte vill gå mer ambitiöst framåt för att klara klimatmål. Vi vill också införa ett prisgolv för att skapa större förutsägbarhet för industrin, så att man vet vilket minimipris man har att förhålla sig till. Annars är risken att svenska företag som räknar med att prismekanismen ska fungera planerar för det för att vara förberedda och sedan inser att de har gjort arbetet i onödan och kanske inte gör investeringar som de annars skulle ha gjort. I stället är det företag med lägre ambitioner, som inte vill eller klarar av att sänka sina utsläpp, som gör de mest effektiva investeringarna sett ur ett rent marknadsperspektiv. Då fungerar inte heller ETS så effektivt som det skulle behöva göra. För att fler ska betala kostnaderna för sin klimatpåverkan kommer att vara drivande för att systemet ska utvidgas till fler sektorer, till exempel genom att omfatta sjöfarten och den internationella flygtrafiken till och från EU. Vi vill också att gratistilldelningen av utsläppsrätter ska upphöra. Sist men inte minst ser vi det som nödvändigt att den kompensation som vissa länder ger sin industri ska upphöra. I stället måste incitamenten för industrin att ställa om och effektivisera sin energianvändning stärkas. Jag tror att jag har upprepat detta lika som jag har sagt ”EU:s system för handel med utsläppsrätter”, men det här är den bärande punkten. Det måste vara ett system som verkligen ger skarpa incitament för industrin att ställa om och effektivisera sin tillverkning och energianvändning som man faktiskt använder den energi som har producerats på ett hållbart sätt. Där måste vi från politiken se till att med hjälp av ETS gynna inte bara den typen av energiproduktion, utan förnybar och hållbar energiproduktion ska också bidra till en hållbar produktion inom unionen. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Jag har kvar på min talartid, men jag tror att jag kan runda av här. Jag tror att den stora poängen har framgått. Det finns mer kvar att göra för att skärpa ETS. För del tror vi att och alla partierna i kammaren kan spela en avgörande roll för att få med sig våra kollegor runt om i Europeiska unionen på en politik som mer effektivt driver mot en hållbar framtid. Om inte det här har varit ett njutbart anförande hoppas jag att åtminstone resultatet av politiken ska vara njutbart inte bara för oss i kammaren utan för alla EU:s medborgare! 168 (MP): Ärendet handlar egentligen om att implementera redan fattade beslut, men jag kan ändå inte låta bli att ta ordet för att prata lite om EU:s utsläppshandel. Det finns så mycket glädjande att säga. Låt mig först ge en snabb bakgrund. Jag har varit med i klimatpolitiken så pass länge nu – jag ser ju lite yngre ut än vad jag är – att jag nästan var med när systemet skapades. Sedan har jag följt det . Priset har pendlat mellan att det kostar som att köpa en pizza och till och med ännu mindre – en dyr cappuccino, typ. Det är ju riktigt uselt. Vi kan inte ha ett pris för att släppa ut som är lika lågt som för en cappuccino. Här kommer det positiva. Vi i accepterade inte det här, så vi drev igenom att regeringen skulle ha en ny ståndpunkt och åka ned till för att förhandla om systemet. Miljörörelsen döpte vårt förslag till The Swedish Proposal, det vill säga att det kom från . Klimatminister gjorde en otrolig förhandling och lyckades få med sig hela unionen på att kraftigt skärpa till systemet. Resultatet är spektakulärt: har priset ökat sedan och regeringen drev igenom vår linje i . Det är en enorm ökning. Det är inte tillräckligt; vi vill öka ännu mer, och det ska vi göra framöver. Men det är en otrolig skillnad mot vad det var tidigare. Många hade dömt ut systemet. Jag var nästan en av dem. Jag var nästan redo att ge upp om EU:s utsläppshandel. Men vi lyckades få med oss de andra länderna och driva igenom förändringarna. kommer det som är ännu mer intressant och spektakulärt. Det är att vi nu bevittnar att europeiskt kol håller på att kapsejsa som en direkt följd av förslaget som vi i och regeringen drev igenom. Det är enormt att beskåda detta. Sandbag, som är den tankesmedja som kan de här frågorna bäst, har släppt en rapport som de döpt till The Great Coal Collapse of 2019. De konstaterar att i varje land i EU kollapsar koleldandet, och de pekar specifikt ut förslaget som regeringen drev igenom. Det här är väldigt goda nyheter. Vi kommer att jobba vidare för att skärpa till systemet ytterligare och sänka taket. Vi vill göra en ambitiös sänkning av hela taket direkt och sedan sänka kurvan framöver. Men det som är så otroligt glädjande och positivt är att man kan se värdet av föredömen här, alltså att som föredöme kan få med sig fler. hör jag i politiken att ”vad kan lilla göra? Vi står ju för bara en promille av världens utsläpp” och liknande. Det är just därför som vår enda chans att påverka det globala är att vara föregångare och få med oss fler i det arbetet. Det har vi bevisat att vi kan göra nu när det gäller EU:s utsläppshandel, och det är väldigt positivt. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Jag yrkar bifall till förslaget. 169 (V) replik: Vi har ju varit rätt överens om att handelssystemet i EU behöver skärpas och att det om det utformas på rätt sätt kan vara ett bra styrmedel för att minska utsläppen. pratade om att han har varit med i klimatpolitiken . Jag har också varit med ett tag. Jag förhandlade om den tredje handelsperioden för utsläppssystemet när jag var EU-parlamentariker. Då får man en del insikter, bland annat den att ifall vi har ett harmoniserat system på EU-nivå blir det svårare att reglera på nationell nivå. Det är liksom priset man betalar. I är det ungefär 750 verksamheter, industrier, som är en del av EU:s handelssystem. De flesta av dem är i praktiken befriade från koldioxidskatt här i med hänvisning till att de är en del av EU:s utsläppshandelssystem. Det som jag debatterade tidigare med Burwick här, att det inte görs någon tillståndsbedömning utifrån utsläpp av växthusgaser för nya industrietableringar i , görs också med hänvisning till att man är en del av EU:s utsläppshandelssystem. Minns Preemraffdebatten, som handlade mycket om det. vill att transportsektorn ska inkluderas i EU:s utsläppshandelssystem. Jag är lite skeptisk till det, för ifall transportsektorn ska in i EU:s utsläppshandelssystem kan det vara svårt att komma med ensidig lagstiftning för att minska utsläppen från just transportsektorn. Jag skulle vilja att berättar lite mer om vad gör för analys. Är det egentligen så förnuftigt att få in transportsektorn i utsläppshandelssystemet? Går det inte fortare att reglera bort utsläppen från våra transporter med separat lagstiftning och en del skatter? 170 (MP) replik: Det finns inget roligare än att debattera klimatet med . Jag kan stå kvar här , känns det som. Först och främst ska jag säga att faktiskt pekar på ett dilemma. Det är ju precis så som säger att det finns problem med att man hålls tillbaka på nationell nivå. Hur stora de problemen egentligen är, det är lite oklart. Vissa andra länder har gått vidare med till exempel ett nationellt prisgolv. Det är något som har drivit länge här i . Vad gäller skattesubventionerna som har uppkommit som en konsekvens av EU:s utsläppshandel är det egentligen inget som hindrar oss från att ta bort dem. Det arbetet har regeringen redan börjat. Vi har börjat med att ta bort den skattesubvention som finns för fossil kraftvärme. Det, apropå föregångsländer och positiva trender i samhället, har i sig resulterat i att det sista kolkraftverket i nu har stängts och att flera kraftvärmeverk har fasat ut fossil gas. Vi har alltså redan börjat det arbetet, och jag ser framför mig att vi kommer att fortsätta jobba med nationella åtgärder även inom systemet. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Det kan vi också göra tack vare den reform som vi har genomfört. Marknadsstabilitetsreserven innebär att om man gör nationella åtaganden inom systemet är den totala bubblan inte densamma, utan man kan plocka ut utsläpp ur den totala bubblan. blir det nördigt, men så är det. Vad gäller transportsektorn har vi framför allt varit positiva till att inkludera flyg och sjöfart, som ju är mer av en unionsangelägenhet. Vi är inte helt stängda för att titta på andra delar av transportsektorn, men vi vill bevara visst självbestämmande. Däremot kan det innebära att vi kan lyfta andra länder i deras klimatarbete. 171 (V) replik: Flyget inkluderades i de förhandlingar som jag deltog i när jag satt i . Vi som var skeptiska till det – jag ska inte säga att vi var direkta motståndare, men vi ansåg att det måste utformas på ett robust sätt – sa att det finns en stor risk att flygbolagen bara skjuter över kostnaden på resenärerna. Man höjer biljettpriset lite grann, och sedan kan man fortsätta flyga som vanligt. Man kan alltså köpa sig fri. Det är ungefär det som har hänt. Det har inte varit ett kraftfullt styrmedel för att minska flygets utsläpp. Jag skulle vilja göra ett tydligt medskick till : Se till att analysera det här väldigt noggrant innan ni åker ned till och driver att transportsektorn ska inkluderas i utsläppshandelssystemet! Ni verkar inte ha gjort den analysen fullt ut. Jag skulle vilja knyta an till diskussionen som jag hade tidigare med om en möjlig lex Preem. Vad anser om det? kollade jag upp när utredningen som hänvisade till ska vara färdig. Det är alltså inte 2021, som jag hoppades. Med anledning av det skulle jag vilja fråga och varför det tar så . Varför utreder ni så mycket? Och när ni utreder, varför utreder ni i inte bara utan ? Klimatet kan väl inte vänta – var det inte så? 172 (MP) replik: Tack, , för replikskiftet! Vi fokuserar på lex Preem. Jag tycker att det är ett roligt uttryck. Jag tycker verkligen att vi ska ta det vidare på något sätt, det uttrycket. Först och främst ska jag säga så här: Delbetänkandet kommer , och det handlar specifikt om . Det är alltså på gång. De kommer att få lite att jobba, men det kommer . Det ska vi försöka ta vidare så gott det går. Jag ska inte skryta, men själva uppkomsten av den här utredningen har sitt ursprung i en motion som lämnade in och som jag var huvudförfattare till. Där konstaterade vi att vi nu har en klimatlag i som är relativt ambitiös utifrån ett globalt perspektiv. Vi har uppslutning kring den, men vi har inte låtit den få inverkan på befintlig lagstiftning. Det är precis det vi nu utreder. Ett av huvudsyftena med det är att reda ut frågorna som rör just nyetableringar, sådana som till exempel Preemraff var. I min värld är det obegripligt att Preemraff ens fick komma så långt som det kom. Jag hade gärna sett att det stoppats direkt på grund av den enorma klimatskada som den planerade utbyggnaden skulle ha inneburit. Detta är något som jag tycker att det vore rimligt att införliva i den miljö‑ och klimatlagstiftning vi har – att helt enkelt konstatera att om vi ska klara våra klimatmål kan vi inte ha mer fossil verksamhet eller infrastruktur, punkt slut, och att få en tydlig styrning mot våra klimatmål. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Jag ser väldigt mycket fram emot den här utredningen, som kommer , och kommer att försöka ta detta vidare på alla tänkbara sätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten med anledning av prop. 2020/21:48 Organdonation 2020/21:3778 av m.fl. (SD) 2020/21:3779 av m.fl. (V) 2020/21:3780 av m.fl. (C) 2020/21:3781 av och (KD, M) § 13 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:175 Omsättningen på rektorer av (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:176 agerande i av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:177 Barn och ungdomar som slutar idrotta av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:178 Utökad fordonsvikt för lätta lastbilar av (V) till infrastrukturminister (S) 2020/21:179 Transporteffektivitet och klimatmålet 2030 av (V) till infrastrukturminister (S) 2020/21:180 Överförskrivning och missbruk av narkotikaklassade läkemedel av (M) till socialminister (S) 2020/21:181 Bättre tillgång till läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende av (M) till socialminister (S) 2020/21:182 Fossilfri el och bioenergi som hållbara investeringar i EU av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:183 Arbetsmarknaden i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:184 Det ökade antalet skjutningar i samhället av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:185 Folkbokföringens tillförlitlighet av Boriana (M) till finansminister (S) 2020/21:186 Skatteförslagens sysselsättningseffekter av (M)