prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — 39 Försvarsminister (S) replik: De regler och tillstånd som verksamheten i det aktuella området har är de man har att rätta sig efter när man lägger upp sin verksamhet. Det är överenskommelser och regler som står i relation till svensk lag och myndighetsutövning. Vi övar tillsammans med många andra länder. Vi deltar i olika typer av verksamheter med andra för att höja vår egen nationella förmåga. Jag har redogjort för varför vi behöver ha internationella samarbeten för stabilitet och fred i vår del av . Detta är ett exempel på hur man kan samarbeta med andra. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag kan inte se ett problem med att vi har en verksamhet i . Jag tror att den är bra för . Jag tror också att det är bra för freden och stabiliteten att samverka med andra och därmed också skaffa sig kunskap. 40 (V) replik: Jag menar att det är en farlig väg som Socialdemokraterna med i spetsen har lett oss in på. finns ingen tydlig gräns mellan och Nato. Bortsett från att säga nej till själva Natomedlemskapet tar Socialdemokraterna under ledning oss steg för steg närmare Nato. Det är bra att regeringen säger nej till Nato-optionen, som det blåbruna gänget driver på för genom att höja tonen i debatten och pressa på. Men det räcker inte på långa vägar för att bidra till avspänning i vår region. Det är dags att regeringen lägger om politiken och gör halt i att tillåta andra länder att genomföra övningar och testverksamhet i den utsträckning som sker i . Regeringen bör göra åtgärder, till exempel inrätta en kärnvapenfri zon i , för att skapa ökad avspänning. lägger man i stället sten på sten och ökar nivån. Visst finns det en hotbild från , men bidrar inte till ökad avspänning i området genom den politik regeringen för. När det gäller glidningen mot Nato, som fortsätter ytterligare ett steg, måste försvarsministern kliva in med ökad tydlighet och säga: Nej, vi är inte intresserade av ett Natomedlemskap. Här har vi satt gränsen, och vi tänker inte gå längre. De borgerliga partierna pushar helt uppenbart på med sin egen agenda, och vi ser att de är beredda att försaka tydligheten i säkerhetspolitiska linje för att de älskar Nato. Jag hoppas på en tydligare försvarsminister som säger nej till Nato och pekar på var gränsen för samarbete med Nato faktiskt går. 41 Försvarsminister (S) replik: Vi har valt en samarbetslinje med Nato, som vi också har brett stöd för i parlamentet. Vi har inte valt en medlemslinje. Detta har vi varit hur tydliga som helst med. Vi och har olika uppfattning i denna fråga. Vi anser att vi ska ha de bilaterala och trilaterala avtalen, att vi ska vara med i och att vi ska öva tillsammans med andra eftersom vi menar att det skapar stabilitet och säkerhet. Det här andra leder inte till ökad stabilitet och säkerhet, utan det bidrar mer till att vi inte når upp till den stabilitet och den säkerhet vi behöver. Vi måste inse att den militära uppbyggnad och de folkrättsbrott som sker runt om oss är en realitet, och då kan vi inte bara prata om det utan måste också på olika sätt gardera oss. Det ska dock göras på ett sådant sätt att vi utgår från vår militära alliansfrihet och inte experimenterar med den grundläggande doktrinen. Vi har olika uppfattning, och det är demokrati. 42 HANS (M) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det finns en likhet mellan försvarsministern och undertecknad såtillvida att vi har respekt för att det finns andra åsikter än våra egna i frågan om värdet av ett svenskt Natomedlemskap. Jag har den största respekt för att andra personer kan tycka helt annorlunda än jag. Det är också därför jag driver opinion för det som jag tycker är rätt och riktigt utifrån ett svenskt säkerhetsperspektiv, nämligen ett svenskt Natomedlemskap. Men jag träffar dem som har en annan uppfattning, och jag argumenterar också med dem. Vi kan dock inte komma ifrån att i den långsiktiga utvecklingslinjen i ökar sakta men säkert andelen som är för ett svenskt Natomedlemskap. Jag är dessutom helt enig med försvarsministern om att Natodiskussionen är annorlunda i . Där finns inte alls samma tendenser som i . Med detta sagt finns det dock en del skillnader mellan mig och försvarsministern. Jag tror inte att all säkerhetspolitisk doktrin började i och med regeringsskiftet . Det som skedde då var ju att den nya regeringen ändrade linje. Det är precis som det har sagts och som det också står i en del texter: är inte med i någon militär allians. Det är sakligt korrekt. Det är inte värderande; det är en beskrivning. är inte med i någon militär allians. Sedan kan man beklaga det, som jag, eller tycka att det är bra, som och . Det man gjorde 2014 var att man införde en tidigare socialdemokratisk formulering: tjänar oss väl. Man ändrade den säkerhetspolitiska doktrinen utan att förankra eller fördjupa detta. Därför är min fråga till försvarsministern hur han som regeringsföreträdare ställer sig till om det blir en majoritet på 204 ledamöter som står bakom tanken på en svensk Nato-option. 43 Försvarsminister (S) replik: Vad jag vet fanns det ingen Nato-option . Den militära alliansfriheten är det som har präglat svensk politik på det här området sedan vi gick med i Europeiska unionen. Det är också det vi, utifrån det jag förklarat tidigare i debatten, tycker är rätt. Sedan är det väl så att regeringen får återkomma till i den händelse att det fattas ett sådant här beslut. Men för min del och för regeringens del är det det som redogjorts för i regeringsförklaringen och utrikesdeklarationen som gäller, och det är det som är regeringens inriktning. Jag menar att formerna för det som skett också bidrar till att det blir en lång rad olika frågetecken kring detta. Ingen kan förneka att detta var en forcerad process, och det är inte så att Försvarsberedningen har föreslagit någon Nato-option. Det här är något som har tillförts – man grep fågeln i flykten när den dök upp, och sedan körde man igenom detta. Om man hade haft som ambition att föra något bredare resonemang, om det hade varit en ambition, då hade man kanske tagit kontakt med vår kant på ett annat sätt. Men var det inte så, utan nu var det så att man grep fågeln i flykten. Man kör fram det här till , och så får vi se vad som händer . Det är så det är, , och det tycker jag inte är ett ansvarsfullt agerande. 44 HANS (M) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag tycker att den första minuten av försvarsministerns replik var bra, för det var nog det mest konstruktiva som sagts hitintills: att regeringen får återkomma om en riksdagsmajoritet ställer sig bakom tanken på en Nato-option. Jag tror att det är klokt. Jag tror att det är rätt av regeringen att i så fall återkomma. Låt mig också kommentera det som försvarsministern säger och som även berörde om alla de olika former av samarbeten och avtal som ingås. Jag tror att det i grunden är bra. Jag har ingen annan uppfattning. Däremot tycker jag att vi ska komma ihåg det som utredaren , ambassadör , varnade för: att just nu inte har några av de fördelar som ett medlemskap bär med sig men axlar nackdelarna. Det är det som är en fara med den typ av politik och linje som försvarsminister företräder. Försvarsministern säger att man ska bygga ett kitt, och det låter bra. Det som är problemet och utmaningen för honom och Socialdemokraterna, herr talman, är att det inte är prövat. Vi kan hoppas, vi kan tro och vi kan vilja, men vi kan aldrig veta att det är en linje som håller. Det är bara medlemskapet som kan skänka oss vetskapen. Allt annat är förhoppningar och tro. ingick parti, undertecknads parti och några partier till en försvarsuppgörelse. En av effekterna av den var att det skulle göras en utredning om samarbete, inklusive det med Nato. Den har fått stort beröm, utredning. Problemet är att regeringen efter att utredningen gjordes har lagt den i byrålådan. Jag tycker alltså att vi ska värdesätta den första minuten av replik, inte den andra. 45 Försvarsminister (S) replik: Det är ju så att är en, om jag nu ska använda det ordet, strategisk debattör. Han har gått sina Mufkurser och lärt sig de här frågorna. Det kan handla om att man ibland övertolkar saker som sägs. Andra gånger handlar det om att man medvetet försöker bidra till splittring. Och det handlar om att ställa motståndaren i lite dålig dager. Jag säger att vi måste återkomma, för det är klart att vi måste återkomma. Det är ju så regelverket är. Vi kommer att återkomma och reagera på detta utifrån det regelverk som finns. Men jag har inte gett någon utfästelse om att regeringen kommer att ändra politisk kurs. Jag har sagt att utrikesdeklarationen gäller och att regeringsförklaringen gäller. Jag vill bara ha det klarlagt så att man inte försöker sprida någon annan bild här. Jag hoppas inte, och jag tror inte. Däremot är det så i dagens verklighet att om något händer i , i , i eller i påverkas vi med omedelbar verkan, allihop. Jag har sagt det tidigare: De samarbeten vi bygger är inte något terapeutiskt, utan det är realiteter som handlar om att skapa en högre tröskel tillsammans. Däremot är vår geopolitiska belägenhet, vår historiska tradition och den säkerhetspolitiska arkitekturen sådan att det är bättre att bygga utifrån den än att ge sig in på experimentverksamhet, och en Nato-option är ett uttryck för det . 46 (C) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Det var intressant att höra det replikskifte som utspelade sig här mellan försvarsministern och Vänsterns representant . Jag är inte säker på att jag hörde att den säkerhetspolitiska linjen, som gällt , blev tydlig av det replikskiftet. Det är en fråga som regeringen också borde fundera över. Självklart fattar egna beslut utan påtryckningar. Men, herr talman, jag undrar om försvarsministern hört någon säga att en svensk Nato-option skulle rubba den säkerhetspolitiska balansen. Jag hörde försvarsministern tala om att har agerat och agerar i vårt närområde på ett sätt som rubbar den balans som funnits. Är det då inte rimligt, herr talman, att kan agera som utan att rubba någon balans? På vilket sätt skulle en svensk Nato-option rubba en balans? Vem dömer av det? Är det eller ? Är det någon annan som har uttalat just detta? Eller är det balansen i regeringen som rubbas? 47 Försvarsminister (S) replik: Först och främst agerar vi i det bygge vi gör utifrån det riksdagsbeslut vi har . Den totalförsvarsproposition vi nu har lagt fram för ska utgöra grunden för det fortsatta bygget i kommande framtid. Det är det som är plattformen för politiken. Sedan tycker inte jag att man utifrån det kan uttyda vare sig det ena eller det andra i förhållande till , mer än att vi har olika uppfattningar på en rad punkter. Det är väl lika bra att få det sagt, för så är det ju. Sedan har vi samma syn när det gäller medlemskapet och samma syn när det gäller optionen. Men vi har olika syn på väldigt mycket annat. Vi agerar ju med anledning av att ryssarna gör som de gör. Det är därför vi lägger fram förslagen om fortsatt upprustning av den militära förmågan, fortsatt samarbete som också ska fördjupas med bland annat koordinering av operativplanering med en rad länder och fortsatt fördjupning med . Det är själva grundorsaken till att vi gör det vi gör. Vi agerar utifrån det som har hänt i vårt närområde. Det finns en 25-årig förutsägbarhet i arbetet med att har sin option. Det är en del i deras signalverkan, precis som en del i vår signalverkan är att den militära alliansfriheten är grunden. Det är det vi utgår ifrån när vi gör allt detta som vi nu ska ta ställning till. Om man börjar att plocka och ändra i de här bitarna påverkar det, som jag har försökt att förklara tidigare, synen på och skapar frågetecken om vart vi är på väg. Min bild är väl att detta är en del i att borgerliga partier vill förflytta oss närmare att gå med i Nato. 48 (C) replik: Det är spännande. Bygget var ju också en totalförsvarsproposition som inte hade ett brett stöd säkerhetspolitiskt. Vi stödde den andra delen; då precis som var vi inte överens om den säkerhetspolitiska delen annat än just när det gällde det stycke som handlade om det som blev Bringéus utredning. Denna kom dessutom efter en utredning av Bertelman. Båda dessa utredningar valde regeringen att lägga ad acta utan åtgärd och utan något politiskt samtal. Regeringen har enligt vårt tycke varit tondöv när man nu för lagt fram en säkerhetspolitisk del av en totalförsvarsproposition som inte har ett brett stöd. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Då kan man naturligtvis fundera på vad ett brett stöd är. Uppfattar regeringen att det finns ett brett parlamentariskt stöd för ett sådant agerande om fattar ett beslut som innebär att vi vill se ett svenskt agerande för en svensk Nato-option i likhet med – det handlar inte om medlemskap utan om en Nato-option – eller kommer regeringen att göra på samma sätt som med Bringéus och Bertelmans utredningar och bara låta frågan vara? När vi agerar, herr talman, är det gott att vi med det inte rubbar den balans som regeringen är så angelägen om att man ser att en Nato-option skulle rubba den. Det är spännande, herr talman, vad det är för balanspunkt som regeringen väger av mot. 49 Försvarsminister (S) replik: Jag har redogjort för balansdiskussionen ett antal gånger, så jag går inte tillbaka till den. En viktig del i det förra försvarspolitiska beslutet – jag sa att det var brett, och jag var övertygad om att och även andra partier delade den uppfattningen – var just det här med att utveckla de olika avtalen och samarbetena. Jag uppfattade det i alla fall som att vi grundläggande var överens om detta. Jag vill bara säga det ordentligt så att inte inlägg uppfattas som att detta var någonting som inte var värt någonting, för här upplevde jag verkligen en bred enighet. Vi har som sagt olika uppfattningar i Natofrågan, och det har vi också redogjort för här. Vi kommer – jag säger det än en gång – att i formell mening återkomma till enligt det regelverk som finns när det gäller att reagera på tillkännagivanden. Men det som gäller för regeringen är det som har sagts i regeringsdeklarationen och i utrikesdeklarationen; det är den grundläggande inriktningen. 50 (L) replik: Försvarsministern ställde tidigare en fråga som inte blev besvarad. Frågan var: Varför en Nato-option nu? Det enkla svaret på den frågan är att det nu finns en majoritet i denna kammare för en Nato-option. stöder inte längre regeringens säkerhetspolitiska linje. Försvarsministern redogjorde också för att i princip har lika många bilaterala avtal om försvarssamarbete som det finns medlemmar i , och Socialdemokraterna har ju styckevis och delt en kollektivistisk tradition. Min första fråga är om det operativt är lika effektivt med 30 bilaterala avtal som med ett medlemskap i . Min andra fråga gäller att jag påstod att vi nu etablerar oss i , och bland annat för att kunna underlätta hjälp från Nato och närmast , som har trupp där. Stämmer detta påstående eller inte? 51 Försvarsminister (S) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 vet ju att jag har sagt det själv; det var en av grunderna i beslutet om regementsorterna när vi diskuterade det. Det är klart att detta är kopplat till ett stöd från västsidan – det är väl ingenting att hymla om. Det är en del i vår planering. Mycket av det beslut som ligger bygger på just att vi ska kunna upprätthålla en inledande strid för att avvakta och kunna ta emot hjälp. Även , som vi antog i denna församling, ingick ju i den strategin. Jag var själv djupt involverad i den hanteringen och tog mycket av debatten. Jag tyckte dessutom att det spreds omfattande desinformation i det sammanhanget. Vår linje är samarbete från en militärt alliansfri grund i kombination med höjd militär förmåga; det är ju hela idén bakom regeringens politik här. Jag förstår att det är som säger – det var nu fågeln flög, och då grep man den i flykten. ändrade sig på de grunder som de har redogjort för, och då knep man det. Det blev dock ingen diskussion över någon blockgräns i detta sammanhang. Jag har försökt att redogöra för varför vi inte ser en Nato-option som en bra väg att gå. Det handlar om den säkerhetspolitiska arkitektur som har byggts i vår del av . Här finns det olika uppfattningar, och det får man ha respekt för. Jag har redogjort för vår uppfattning, och det är där vi står. 52 (L) replik: Jag hade två frågor. Den fråga som inte blev besvarad gällde huruvida det operativt är lika effektivt med 30 bilaterala avtal – jag antar att de är lite individuella – som med ett medlemskap i . I övrigt var jag mycket nöjd med försvarsministerns förklaring till etableringsorterna. 53 Försvarsminister (S) replik: När det gäller de bilaterala avtalen har rätt i att de är olika till sin karaktär. En del är rätt allmänt hållna, andra är väldigt ordentliga – avtalet med innehåller exempelvis över 40 punkter. har vi också ett väldigt omfattande avtal med. Det som jag tror är viktigt strategiskt nu är att vi klarar ut den punkt som jag läste upp här om att vi har operativ planering med och sedan har ambitionen att koordinera planeringen med en rad länder. Detta ger avtalen utrymme för, och särskilt kan vi få ett tryck i den processen efter ett riksdagsbeslut. Det är en väldigt strategisk del för att få en bra fortsättning på avtalen. Jag är glad att jag upplever att vi har ett brett stöd i på den punkten. Detta går att göra utifrån en militärt alliansfri position. 54 Utrikesminister (S): Den militära alliansfriheten tjänar väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 säkerhetspolitiska linje ligger fast. bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken utgör grunden för vår säkerhets- och försvarspolitik. Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet och integration inom EU samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde, förankrat i europeiska och euroatlantiska strukturer. Hot mot freden och mot vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp drabbar ett annat land i eller EU. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vi ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Detta är en politisk riktning som den här regeringen kommer att slå vakt om. Regeringens uppfattning är att säkerhetspolitiska linje ska vara långsiktig och förutsägbar och präglas av kontinuitet. har därför fattat säkerhetspolitiska beslut i brett samförstånd. Den europeiska säkerhetsordningen har utmanats i grunden liksom de normer, samarbeten och institutioner som utgör fundamenten för europeisk säkerhet. Det breda säkerhetsbegreppet, den multilaterala regelbaserade världsordningen inklusive folkrätten och gemensamma åtaganden om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ifrågasätts i allt större utsträckning. Den ryska aggressionen i och visar att bryter mot den europeiska säkerhetsordningen och är berett att använda militära medel för att nå politiska mål. Detta agerande utgör brott mot de grundprinciper och de folkrättsliga regler som den europeiska säkerhetsordningen vilar på. Propositionen är tydlig med att det säkerhetspolitiska läget i närområde och har försämrats . närområde präglas i ökad utsträckning av en större närvaro av militära styrkor och ökad militär aktivitet. Regeringen följer noga utvecklingen i vårt närområde, inklusive händelserna i . Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i närområde. inklusive och utgör en strategisk helhet. Jag vill framhålla att säkerhetspolitiska läge också påverkas av en bredare hotbild, såsom hybrida hot, cyberattacker, gränsöverskridande terrorism och klimatförändringarnas effekter på fred och säkerhet. Vår förmåga att i fredstid hantera antagonistiska hot behöver förbättras. Sårbarheter behöver minskas, och verksamheter av betydelse för säkerhet behöver stärka sitt säkerhetsskydd. Regeringen har därför bland annat tagit initiativ till att inrätta en ny myndighet för psykologiskt försvar och ett nytt nationellt center för cybersäkerhet. Regeringen betonar vikten av att kunna agera samlat för att möta utmaningar och hot såväl i fred som vid höjd beredskap. Det innebär att kunna använda alla de säkerhetspolitiska instrument som står till vårt förfogande på ett sammanhållet sätt i syfte att värna svensk suveränitet och intressen. Vi kan inte acceptera att den europeiska säkerhetsordningen undergrävs eller ersätts av en annan där användningen av militärt våld som politiskt medel inte får konsekvenser eller där så kallade intressesfärer de facto accepteras. Detta är en viktig fråga, även för vår nationella säkerhet. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 ordförandeskap i 2021 utgör en viktig plattform för att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen och stärka samarbetet kring bland annat ökad förutsägbarhet, militärt förtroendeskapande och det breda säkerhetsbegreppet. I är också frågan om kvinnor, fred och säkerhet central. Jämställdhetsfrågan kommer att genomsyra hela vårt ordförandeskap. Men på grund av att konsensus saknas om dessa frågor verkar det inte sannolikt att vi kommer att få igenom några framåtlutande beslut på jämställdhetsområdet. I stället kommer vi att jobba genom att påverka institutioner i arbetet på marken, vid förhandlingsbordet och vid fältmissionerna. Jag kommer också att utse en särskild representant som kommer att arbeta med jämställdhetsfrågor. Vi fortsätter att fördjupa samarbetet med de nordiska länderna, särskilt . Det nordiska försvarssamarbetet ska omfatta fred, kris och konflikt. Denna inriktning ligger också till grund för det fördjupade operativa försvarssamarbetet mellan , och . En fördjupad säkerhetspolitisk dialog mellan våra länder är viktig för att underbygga det militära samarbetet. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform. EU-medlemskap utgör grunden för den unilaterala solidaritetsförklaringen och den solidariska säkerhetspolitiken. I ljuset av omvärldsutvecklingen är det av vikt för att sammanhållningen, samarbetet, solidariteten och integrationen inom EU värnas och stärks. FN har en central roll och ger internationell legitimitet åt hanteringen av konflikter i världen. De principer och regler för mellanstatligt samarbete som anges i utgör grunden för det globala kollektiva säkerhetssystemet. En stark transatlantisk länk är avgörande för och säkerhet. I den övergripande bilaterala relationen mellan och har försvarsrelaterade frågor en viktig roll. Det är av största vikt att upprätthåller och ytterligare fördjupar den bilaterala relationen med . Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration och för internationell krishantering. Nato utgör det viktigaste forumet för en bred säkerhetspolitisk dialog mellan och . kommer att fortsätta utveckla och fördjupa samarbetet med Nato inom ramen för partnerskapet. Det finns nu ett förslag från oppositionen om en så kallad tydlig Nato-option. Regeringens uppfattning är att säkerhetspolitiska linje ska vara långsiktig och förutsägbar och präglas av kontinuitet. Att med kort varsel förändra eller skapa otydlighet kring den svenska säkerhetspolitiska linjen riskerar att undergräva den svenska säkerhetspolitikens trovärdighet. har hanterat denna typ av säkerhetspolitiska frågor genom att söka ett så brett politiskt samförstånd som möjligt. Det har varit en styrka för vårt land och en tillgång i förhållande till vår omvärld.