prot · H709137 · 2020-06-11 00:00:00 — Regeringens förtroende för generaldirektör 79 (SD): Myndighet uppmanar personalen att radera mejl om kritik gällande brist på munskydd. Detta, fru talman, kunde man läsa i en granskning som SVT har gjort gällande agerande efter skandalen gällande munskydd på äldreboendet i . Enligt SVT:s avslöjande har man anpassat sig efter påtryckningar från SKR – allt för att man vill tona ned och undvika en svår debatt i frågan. Hanteringen har väckt starka reaktioner, och flera anmälningar har strömmat in till . Vissa sakkunniga menar att generaldirektören bör sparkas. Frågan måste ställas: Vad är regeringens roll i detta? Vi kommer ihåg turerna kring , där regeringen utsåg generaldirektören till syndabock för att dölja sitt eget agerande. Detta gör att det automatiskt väcks frågor även gällande regeringens roll i agerande. Min fråga går till statsrådet : Hur hanterar regeringen detta, och har man fortsatt förtroende för sin generaldirektör i ? 80 Näringsminister (S): Låt oss börja med själva grundfrågan: Ja, det har varit viktigt att se till att få fram skyddsutrustning. Det har varit uppenbart såväl i som globalt att det inte har funnits en beredskap för den typ av gigantiska pandemier som vi har sett. Mot den bakgrunden tror jag att både myndigheter, privata företag med flera har gjort sitt yttersta för att se till att avhjälpa denna brist. Glädjande nog – och där har jag själv som näringsminister deltagit i många av samtalen – har vi lyckats få fram inhemsk produktion och sett till att myndigheter och i det här fallet företag och även regioner och kommuner har försökt att hjälpas åt att lösa detta. Sedan har det uppkommit en del frågetecken kring hur man har hanterat det här. Men här har vi tydliga regler. Vi har en offentlighetsprincip, och vi har andra tydliga regler för hur myndigheter respektive kommuner och privata företag ska bete sig. När det gäller förtroendefrågan har regeringen allt förtroende för alla sina generaldirektörer tills någonting annat har meddelats. 81 (SD): Anser ministern att har agerat rätt när det gäller den kritik som har förts fram? Anser inte ministern att man behöver vidta någon form av åtgärder från regeringen så att detta inte upprepas? 82 Näringsminister (S): Precis som sa här har det gjorts en del anmälningar. Då har vi en ordning för hur det ska redas ut, och då får det också ske enligt konstens alla regler. Jag tror att det är viktigt att det görs på det viset, för trots allt ska våra regler inte bara fungera när det är solsken utan också när det regnar. Om det skulle visa sig att det finns brister är vi naturligtvis beredda att vidta de åtgärder som krävs för att rätta till dem. Stärkande av den ekonomiska jämställdheten 83 ALIREZA AKHONDI (C): genomgår den mest genomgripande krisen i modern tid. Tusentals kvinnor står nu i frontlinjen för kampen för liv och hälsa. Deras insatser ska lyftas och uppmärksammas, inte bara nu utan även framöver. De historiskt stora krispaket som vi har sjösatt har varit helt nödvändiga, men på befintliga strukturer. Dessa befintliga strukturer gynnar män. Jag undrar därför vilka andra åtgärder statsrådet planerar just nu för att stärka den ekonomiska jämställdheten i , som är ett av delmålen i de av beslutade målen för jämställdhetspolitiken. 84 Statsrådet (MP): Tack, riksdagsledamoten, för en viktig fråga! Det är en grundläggande del i regeringens jämställdhetsarbete att vi ska ha jämställdhetsintegrering i allt vi tar oss för. Vi ska ständigt analysera hur de reformer som genomförs slår mot kvinnor respektive män och deras möjligheter. Vi befinner oss i där det finns väldigt stora osäkerhetsfaktorer. Jag tror att vi kommer att behöva följa kvinnors situation framöver, för det är hel del som vi inte vet. Det är oerhört viktigt att se hur detta påverkar kvinnor och män. Men att det påverkar kvinnor, precis som riksdagsledamoten tar upp, är uppenbart. Jag tror att en del som vi kommer att behöva fortsätta att jobba mycket med är utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Vi vet att det har funnits brister där också tidigare och att vi inte gör ett tillräckligt bra jobb. Det är oerhört viktigt att vi nu gör allt vi kan med de krispaket som har skjutits till för att människor ska kunna vara kvar i jobb. Det handlar inte minst också om att vi ser till att människor snabbt kommer tillbaka till arbetsmarknaden. 85 ALIREZA AKHONDI (C): Tack till statsrådet för svaret och för det arbete hon gör för ökad jämställdhet i ! Jag upplever ändå att jag inte riktigt fick svar på min fråga. Finns det några konkreta åtgärder som planeras just nu för att se till att vi når de delmål som den här församlingen har varit med och fattat beslut om? 86 Statsrådet (MP): Alla åtgärder som vidtas handlar både om att rädda liv och hälsa och om att rädda svenskars jobb. Jag tror att de stora resurser som har tillskjutits kommuner och regioner också gynnar kvinnors situation, eftersom vi vet att många kvinnor jobbar till exempel inom offentlig sektor. Vi kommer att behöva fortsätta med det här. Vi kommer att behöva göra mer, och jag tror att det är en hel del som vi inte vet . Vi kommer att fortsätta att jobba för ekonomisk jämställdhet; det är helt centralt. Regeringen har tillsatt en kommission gällande detta, som också kommer att behöva väga in coronakrisens konsekvenser och se vilka förslag man behöver lägga fram. Detta får regeringen sedan ta del av. 87 (KD): Min fråga är övergripande och går därför till näringsminister . Det är med stor oro jag konstaterar att håller fängslad. hotar enskilda ministrar när de är hos för att dela ut . har hotat KDU, och senast hotar . Det är djupt oroande när ett annat land på det här sättet går in och lägger sig i hur vi jobbar i . Min fråga är därför: Vad ämnar regeringen göra för att stoppa alltmer aggressiva ton mot oss i ? 88 Näringsminister (S): Inte bara i utan även internationellt har vi sett ett alltmer offensivt . För del har linjen varit tydligt både när det gäller – att han måste släppas fri – och när det gäller de andra inslag som har funnits. har alltså haft synpunkter på vad svenska politiker säger. Det kan vi i och för sig som svenska politiker leva med. Men har också haft synpunkter på vad fria svenska medier skriver och inte skriver. Mot denna bakgrund har min kollega utrikesministern ett flertal gånger haft en dialog med representant här i , ambassadören. Hon har då fört fram både den och, som jag uppfattar det, hela det svenska politiska systemets uppfattning att vi förbehåller oss rätten att ha synpunkter när vi anser att grundläggande värden hotas. 89 (KD): I min tidigare egenskap av kommunalråd har jag varit med och tecknat avtal med en stad i ; vi har haft utbildningssamarbeten mellan och . Vi har många företag i som är beroende av , och vi samarbetar med och har haft respekt för . Men det har skett någonting i den kinesiska nationen som vi som politiker måste observera, och vi måste stå tillsammans. Jag vill därför också påpeka att jag var noga med att visa att även ministrar har blivit hotade, precis som min partiledare. Därför är jag glad om regeringen är tydlig med att faktiskt inte ska agera på ett olämpligt sätt mot oss i . 90 Näringsminister (S): Det är korrekt som säger: Det är ett viktigt land som också blir allt viktigare, inte minst ur ett ekonomiskt perspektiv. Man har vuxit till att vara en av de största ekonomierna – ja, ibland, med vissa mått mätt, till och med den största ekonomin i världen. Det ändrar dock inte det faktum att vi förbehåller oss rätten att ha en fri debatt och en fri diskussion samt ha synpunkter när vi anser att grundläggande värden inte respekteras. Där tror jag att vi står enade i hela den svenska , också när det gäller synpunkter på våra politiker. Sektorsövergripande åtgärder för grön omställning 91 (S): Min fråga går till statsrådet . meddelade regeringen att ett nytt klimatkollegium ska inrättas. Tanken är att det ska få en central roll i att genomföra den klimatpolitiska handlingsplanen och nå de klimatmål vi har satt upp. I kollegiet kommer ett flertal ministrar att ingå. Det finns även andra länder som har liknande funktioner; i exempelvis finns ett klimatkabinett, och i leder landets klimat- och energiminister en ministergrupp som ska arbeta för grön omställning. Min fråga till statsrådet är vilka förutsättningar han ser att det finns för att få till de stora, sektorsövergripande åtgärder som krävs för att återställa ekonomin och få en rättvis klimatomställning i samhället. 92 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag menar att förutsättningarna är goda. Vi har stora klimatvinster att göra i omställningen av transportsektorn, både när det gäller personbilar och när det gäller tunga fordon. Det handlar om elektrifiering men även om biodrivmedel. Inom industrin har vi Hybrit, det första projektet i världen där man ska ställa om till en koldioxidfri stålproduktion. Vi har en betydande cementproduktion som kan elektrifieras på marginalen men också använda sig av CCS, carbon capture and storage, för att klara sina utsläpp. Vi har ett jordbruk som faktiskt kan både elektrifieras och digitaliseras för att göra stora miljövinster. Vi har även ett antal bra färdplaner från det svenska näringslivet som visar vägen framåt. kan vi använda den här tragiska pandemin, alla de människor som friställs och alla de resurser vi har för att faktiskt ta ett enormt grönt kliv framåt i . 93 (S): Tack så jättemycket för svaret, statsrådet! Statsrådet nämner många av precis de frågor som finns i det brev som har sänt till regeringen. I statsrådets portfölj finns många helt avgörande frågor för att klara omställningen, och jag är väldigt glad över att det nya klimatkollegiet nu inrättas. Det har nämligen varit en del av den kritik regeringen har fått, och jag är glad att man nu lyfter upp det här – och att vi får ännu större kraft bakom klimatomställningen. 94 Statsrådet (S): Målet finns där: ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Vi ska klara att kombinera ekonomisk utveckling med de högsta klimatambitionerna i världen. Då kan vi nämligen visa de länder i östra som tvekar att det inte handlar om att välja mellan klimat och välstånd utan om att klara välståndet och välfärden genom att föra en aktiv klimatpolitik. Vi kan göra världen både lite grönare och lite rödare. Statliga bolags vilja att tillämpa hyresreducering 95 (M): Min fråga går till näringsministern. Coronakrisen har slagit hårt mot besöksnäringens företag. Visita berättade vid ett möte vi hade att ett viktigt stöd för deras medlemsföretag är hyresreduceringen. Där är man dock beroende av att hyresvärden väljer att utnyttja detta stöd och erbjuder det till sina hyresgäster. Visita vittnar om att många statliga bolag i allmänhet, och Jernhusen i synnerhet, har valt att inte utnyttja möjligheten. Jernhusens hyresgäster i de 40 stationer och 90 vänthallar som företaget äger går miste om det stöd som hyresreduceringen skulle kunna ge. Anser näringsministern att det är rimligt att statliga bolag inte föregår med gott exempel när det gäller att erbjuda stöd till företag som kämpar för sin överlevnad? 96 Näringsminister (S): Jag tror att det i viss mån är gammal information som ledamoten har, för har det slutits över 8 000 avtal om just hyresreduceringar. Det är bra. Det har gjorts både från offentligt ägda och drivna fastighetsbolag och från privata fastighetsägare, och det är gott det. Vi är nämligen i en djup kris, och då behöver vi hjälpas åt. Utöver hyresstödet har regeringen tillsammans med och Liberalerna infört ett omställningsstöd. Det är ett stöd som vi just nu bearbetar tillsammans med Europeiska unionen och som också bidrar till att underlätta och mildra effekten för en hårt drabbad besöksnäring – i det här fallet, men det gäller även många andra branscher – som ju har haft det svårt eftersom efterfrågan har fallit så kraftigt. De svenska PISA-resultatens trovärdighet 97 (SD): I den senaste PISA-undersökningen höjde sina resultat efter en lång tids nedgång. Dock uppstod tveksamheter gällande att hade undantagit av utsedda elever. bedyrade dock inför utbildningsutskottet att reglerna hade följts till punkt och pricka. Sedan kom trovärdiga avslöjande att elever med förmodat svaga resultat felaktigt hade gallrats bort. En rektor trädde fram och erkände rakt upp och ned att hon felaktigt hade plockat bort elever från testet, och just där föll väl allt hopp om att det hade gått rätt till. Vad anser näringsminister nu om trovärdigheten i våra stigande resultat i testet, och vad anser ministern om att en myndighet förmodligen har lämnat felaktiga uppgifter i ett utskott? 98 Näringsminister (S): Ja, ministern i fråga säger att det är vådligt att basera hela sin uppfattning om sakernas tillstånd på en enskild artikel i en tidning. När det kommer fram sådana uppgifter måste man ta dem på allvar, men man ska också gå till botten med dem. Detta handlar ju om väldigt viktiga värden, nämligen hur det går för våra barn och elever i den svenska skolan. Det finns mycket som tyder på att det går bättre, om än inte tillräckligt bra – vi vill ju att alla elever ska gå igenom skolan med godkända resultat, och där är vi inte riktigt. Men när den här typen av tvivel eller tveksamheter ändå förekommer är det viktigt att man gör som min kollega utbildningsminister gör, nämligen ber den som utformar regelverket och genomför provet att göra en oberoende granskning för att se om det är på detta vis eller om uppgifterna inte stämmer. Jag tror att det är bättre att utgå ifrån en ordentlig genomgång så att det sker seriöst, för det är i grund och botten väldigt viktiga frågor det handlar om. Öppnande av gränser i 99 (C): Min fråga rör situationen i gränsregionerna i och riktas väl just till statsrådet . Under coronapandemin har svenska medborgare, svenska företag och hela den svenska ekonomin drabbats hårt av gränsstängningar och inreseförbud i våra grannländer. Det har självklart slagit extra hårt i gränsregionerna i , i länen längs den norska gränsen och i . kom ännu ett dråpslag när den finska regeringen meddelade att man kommer att öppna gränserna mot övriga och – men inte mot . Vi kan under vänta oss liknande besked gällande hur och avser att agera. Min fråga till statsrådet är: Hur ska regeringen verka för att dessa restriktioner och stängda gränser ska försvinna, så att vi kan återgå till ett normalläge där människor, varor och handel kan röra sig över gränserna i ? 100 Näringsminister (S): Jag tror att vi får komma ihåg att den situation som redogör för gäller i princip i alla länder, i och globalt, av ett mycket enkelt skäl: att vi har en global pandemi. När pandemin bröt ut gjorde den att väldigt många människor hamnade i svåra situationer. Vi känner ju alla till exemplen på svenska turister som helt plötsligt blev utan hotellrum och saknade möjligheter till kommunikation. Vi fick hjälpas åt att hämta hem dem. Detta har naturligtvis satt sig i form av olika restriktioner som påverkar ekonomin i alla länder. I grunden handlar det om att föra en diskussion om hur vi kan öppna dessa gränser på ett säkert sätt. En sådan dialog pågår naturligtvis med våra grannländer, men också inom Europeiska unionen. har meddelat att man avser att se till att alla gränshinder tas bort inom Europeiska unionen och inom den inre marknaden. Jag tror att det är den typen av tillvägagångssätt som i grund och botten är bäst. Främjande av små och innovativa företag 101 (S): Jag har en fråga till näringsminister . Vi vet att svensk innovation leder till tillväxt. Det var mycket glädjande att läsa att publicerade uppgiften att ligger högst i när det gäller patentansökningar. är också bra på att ta innovationer till marknaden. Svenska startups och svenska scaleups är kort sagt mycket framgångsrika. vet vi att svenska startups och svenska scaleups verkar på en global ytterst konkurrensutsatt marknad. Vi vet att de är centrala för den svenska tillväxten – de har varit det, är det och kommer att vara det . Därför är min fråga till näringsministern hur vi kan stärka de små och innovativa företagen i och framför allt hur vi kan använda under krisen. 102 Näringsminister (S): Det som säger är korrekt – vi tillhör de länder i , kanske i världen, som har störst innovationskraft. Därmed har vi också väldigt många startups och bolag som förhoppningsvis ska bli scaleups. Ett område som naturligtvis är högaktuellt under coronakrisen är life science-sektorn, där verkligen gör en stark comeback. Men jag är väldigt orolig över de små och innovativa företagens möjligheter att finansiera sig, särskilt som det sker en del indrag från privata aktörer som vanligtvis är med och investerar i ett tidigt skede. Det är mot den bakgrunden regeringen har skjutit till både ökade lånemöjligheter via och senast ytterligare 400 miljoner till för att hjälpa till när det gäller dessa små och innovativa företag, som rätt hanterat kan bli morgondagens . Vi kommer att fortsätta att jobba tätt ihop med de här företagen och se till att vi kan stötta dem. Coronatester och brist på provutrustning 103 (SD): Regeringen har genom mediala utspel krävt att regionerna ökar antalet coronatester till 100 000 . visste regeringen att beställd utrustning som behövs för att kunna utföra detta ännu inte ens kommit inom landets gränser. Kraven från var omöjliga att uppfylla. Men där verkar regeringens ansvar för situationen ta slut. Provutrustningen hade ju ändå beställts, även om den råkat fastna utomlands. I stället för att ta ansvar för bristande skyddsutrustning inom äldreomsorgen eller misslyckandet med att uppnå målet om antalet tester skyller regeringen sitt coronastrategifiasko på regionerna och kommunerna. Min fråga till statsrådet är: Varför ägnade sig regeringen åt mediala utspel om krav på testning fast man visste att detta var omöjligt för regionerna att uppfylla? 104 Näringsminister (S): gick vi in i den största och djupaste kris vi sett i modern tid, den pandemi som vi är mitt i. Jag tror att alla, såväl regering som regioner, kommuner och privata företag, i ett mycket osäkert läge har gjort sitt bästa för att mildra effekterna och skydda medborgarna. Det handlar om att rädda människoliv men också mildra effekterna för jobb och företagande. Undan för undan har vi både identifierat och åtgärdat en rad brister. pratar om problemen med testningen. De hör till de problem där vi inte kommit så långt som vi hade önskat. I stället för att peka finger i ett läge där vi är mitt i en pandemi tror jag att det är viktigt att man steg för steg åtgärdar dessa problem. Det är mot den bakgrunden min kollega jobbar tillsammans med regioner och andra och har tillfört ytterligare resurser, så att vi kan få igång testningen till den nivå vi vill ha för att skydda medborgarna. Nordiska länders stängda gränser mot 105 (KD): Jag ställer min fråga i egenskap av både gränsbo och ledamot i . då vi har haft stängda gränser i har jag haft ett flertal samtal med statsrådet , som är vår Nordenminister. Hon säger att samtalen som hon har med sina kollegor runt om i är positiva och konstruktiva. Hon ser positivt . Vid lunch kom det en nyhetsflash som visade att kommer att öppna sina gränser, men inte mot . Om detta med de stängda gränserna kommer att fortsätta kommer vi att få miljardförluster, som statsrådet var inne på i sitt svar till . Det blir konkurser. Men vi har även en social aspekt, med släkt och familjer som splittras, vänskapsband som drabbas och föreningsliv som inte fungerar. beslut pekar på gedigna misslyckande. Vi behandlas som någonting som man inte vill ta i med tång en gång. Vad kommer regeringen att göra? Hur kommer regeringen att växla upp för att motverka det här? Vi måste få öppna gränser. 106 Näringsminister (S): Vi för en väldigt tät dialog med våra grannländer för att försöka hitta lösningar på en del av de faktiska utmaningar vi alla har med coronapandemin, men också för att få bort en del missförstånd. Det senare gäller till exempel gränstrakterna mellan och . Vi vet att smittspridningen har varit betydligt större på än i . Har det funnits sakliga skäl för den typen av gränshinder? Nej, kanske inte. Det är mot den bakgrunden vi försöker föra den dialogen, så att vi får den öppenhet som jag tror att vi alla tjänar på i längden. Som jag sa tidigare för vi också denna dialog inom Europeiska unionen. Vi är trots allt med i samma union med gemensamma regler. Precis som det ”flashades” om har det också kommit nyheter om att EU avser att ta bort alla gränshinder inom unionen . Frågestunden var härmed avslutad. Strategisk export-kontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden § 7 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden betänkande 2019/20:UU11 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2019/20:114) 107 (V): debatterar riksdag vapenexport. diskuterar vi den skrivelse som regeringen skickar till oss med underlag kring vad som har hänt med den svenska vapenexporten under föregående år. Vill man ha en bild av hur mycket bryr sig om denna fråga kan man konstatera att utskottsmajoritetens ställningstagande är på tre sidor, medan enbart åsikt finns på fyra sidor. Därtill kan man lägga en niosidig motion och ett antal debattartiklar i frågan. är det alltså dags för debatten om vapenexport. Låt oss börja med att kolla vad som hänt med den svenska vapenexporten . Den svenska vapenexporten har stigit mycket kraftigt. Skrivelsen visar att den svenska vapenexporten ökade och att svenska företag exporterade krigsmateriel till ett värde av . Man kan se detta i ett längre perspektiv – en sammanställning av Svenska Freds visar att var vapenexporten mer än fem gånger så stor som . , i ljuset av förtrycket av demokratikämpar under den arabiska våren, fick regeringen av i uppdrag att ta fram en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa vapenexporten till diktaturer. Först , , trädde den nya lagstiftningen i kraft. är det första som lagstiftningen har varit i kraft. Tyvärr är resultatet av den nya lagstiftningen mycket nedslående. Den svenska exporten till diktaturer ökar. Exporten till diktaturer står för en tredjedel av den svenska vapenexporten. Man kan utan större problem konstatera att den nya lagstiftningen är ett misslyckande i förhållande till vad man ville uppnå 2011. Strategisk export-kontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Varför blev det då så här? Det handlar framför allt om att den nya lagstiftningen har två stora luckor. Den första luckan är att det nya regelverket bara gäller för nya affärer som ingåtts efter . Alla affärer som anses ha koppling till en affär som beviljades innan demokratikriteriet trädde i kraft kan klassas som gamla affärer. Därför kan följdleveranser undkomma nya prövningar. Följdleveranser kan gälla allt från reservdelar till ammunition men också helt nya system som bygger på tidigare system som har levererats. Följdleveranser har ingen tidsgräns utan kan fortsätta hur länge som helst. Det finns följdleveranser som gäller sådant som ursprungligen levererade för 30–. Följdleveranser har länge varit ett av de största kryphålen i den svenska exportlagstiftningen. Detta innebär att exporten kan fortsätta trots att inga nya affärer tillåts. Den andra luckan i den nya lagstiftningen är att den inte innebär ett stopp för export till icke-demokratiska stater, utan det blir en bedömning av den demokratiska statusen som ska påverka om den utgör ett hinder för export. Om det anses finnas avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen kan export ändå beviljas. Ställningstagandet att inte stödja och legitimera odemokratiska och förtryckande regimer kan därmed åsidosättas om det finns andra intressen som anses väga tyngre i bedömningen. Att politik när det gäller vapenexport och utrikespolitik är fylld med dubbelmoral har varit känt .