prot · H8093 · 2020-09-08 00:00:00 — § 1 Ändring av namn på nämnd och vissa rättelser betänkande 2019/20:KU25 Ändring av namn på nämnd och vissa rättelser Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 3.) § 2 Operativt militärt stöd mellan och Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU5 Operativt militärt stöd mellan och (prop. 2019/20:110) 1 (M): Operativt militärt stöd mellan och har såväl genom våra länders gemensamma historia som genom våra säkerhetspolitiska vägval en särställning i internationella förbindelser. Det svensk-finska operativa försvarssamarbetet, som är temat för dagens debatt, syftar till att stärka ländernas nationella försvar och öka försvarsförmågan för att kunna agera gemensamt. Det kan bland annat handla om att hantera olika former av kränkningar på varandras territorium. Genom den lag om operativt försvarssamarbete som det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår i sitt betänkande fördjupas detta samarbete ytterligare. Tekniska, administrativa och juridiska trösklar mot försvarssamarbetet hyvlas ned, och nya möjligheter öppnas. Behovet av det fördjupade svensk-finska försvarssamarbetet drivs främst av den försämrade säkerhetsutvecklingen i . Ansvaret för den utvecklingen vilar tungt på . Det finns åtminstone tre faktorer i det ryska agerandet som inger oro. För det första har återkommande visat att man har en låg tröskel för militär våldsanvändning. Man har försökt rita om de europeiska gränserna både i och i , och i andra länder agerar man i gränslandet mellan den totala freden och det totala kriget med olika typer av hybridhot. För det andra har mer än fördubblat sina försvarsutgifter och kraftigt förstärkt sina väpnade styrkor under det senaste årtiondet. Det västra militärdistriktet, som ligger i och omedelbara närhet, är av högsta prioritet för den ryska försvarsmakten. För det tredje, fru talman, ser vi ett aggressivt ryskt övningsmönster i vårt eget närområde. Den ryska övningen på och den efterföljande svenska beredskapshöjningen är symtom på att vi har en ny säkerhetspolitisk normalbild att hantera i vårt eget närområde. Rysk militär våldsanvändning, styrkeuppbyggnad och aggressiva övningsmönster är realiteter som vi i måste förhålla oss till i våra säkerhets- och försvarspolitiska vägval. Från sida välkomnar vi ett fördjupat försvarssamarbete med . Detta arbete påbörjades till dels under alliansregeringen genom att vi gjorde en analys för att ta fram en handlingsplan för samarbetet. Operativt militärt stöd mellan och För att det svensk-finska försvarssamarbetet ska kunna spela sin fulla roll och bidra till säkerhet anser vi att samarbetet bör vila på tre principer: ökad samordning med andra internationella försvarssamarbeten ökad säkerhetspolitisk samordning mellan och ökad nationell försvarsförmåga. Jag ska presentera dessa principer lite närmare. För det första: För att det svensk-finska försvarssamarbetet ska vara starkt, trovärdigt och realistiskt måste det också kopplas samman med våra andra försvarssamarbeten i , inom EU och inte minst med Nato och . Den transatlantiska länken och Nato är helt avgörande för säkerheten och stabiliteten i vårt eget närområde. Vi moderater hade därför föredragit att se en bredare lagstiftning där regelverket för det operativa stödet mellan och hade generaliserats för att också kunna riktas mot fler länder och internationella organisationer – ett värdlandsstöd 2.0, helt i linje med den solidariska säkerhetspolitik som vi har ställt oss bakom i den här kammaren. Av särskild vikt, anser vi, är att fördjupa det försvarspolitiska samarbetet med , , och . Det var just den modellen med en generell lagstiftning snarare än en svensk-finsk lag som låg bakom det ställningstagande som Försvarsberedningen gjorde i sin rapport . Där pratade man om en generell lagstiftning, inte en svensk-finsk lag. Jag vill också påminna om att även har en generell lagstiftning. Man fattade ju ett beslut som helt utgår från EU:s solidaritetsförklaring och inte riktas mot något specifikt enskilt land. För det andra: Det fördjupade försvarssamarbetet med bör även leda till en djupare säkerhetspolitisk samordning länderna emellan. När vi ökar det försvarspolitiska samarbetet måste helt enkelt det säkerhetspolitiska samarbetet hänga med. Det är två sidor av samma mynt. Även om och delar många utgångspunkter i den internationella säkerhetspolitiken finns det viktiga nyansskillnader, till exempel i relationen till , i synen på hur djupt EU:s försvarssamarbete bör utvecklas samt i ländernas relation till Nato. Den tydligaste skiljelinjen mellan svensk och finsk säkerhetspolitik är den så kallade Natooptionen som har för att vidmakthålla sin säkerhetspolitiska handlingsfrihet att kunna söka medlemskap i försvarsalliansen om man så skulle önska. Den har i stället valt att helt avfärda tanken på att införa en Natooption i den svenska säkerhetspolitiska linjen. Vår uppfattning är att ett svensk-finskt försvarssamarbete är bra för vår säkerhet och för finsk säkerhet men att det inte ersätter behovet av ett svenskt Natomedlemskap. Skulle vi fatta ett beslut om ett svenskt Natomedlemskap skulle det dock behöva göras i nära dialog och helst tillsammans med . Men vi anser också att borde kunna inkludera en Natooption i sin säkerhetspolitiska linje för att bättre harmonisera vår relation till Nato med , nu när vi går in i ett fördjupat försvarspolitiskt samarbete. Operativt militärt stöd mellan och För det tredje och avslutningsvis, fru talman: för trovärdighet i de internationella försvarssamarbetena kan bara läggas genom att vi utvecklar en starkare nationell försvarsförmåga. För att vara en attraktiv partner i sådana här sammanhang är det helt enkelt viktigt att kunna påvisa att man har en stark militär förmåga på nationell basis. är fortfarande det land i norra som lägger minst andel av sin ekonomi på försvaret. å andra sidan, fru talman, kommer att lägga av bnp på försvaret som ett resultat av upphandlingen av nästa generations stridsflygplan, det så kallade . Det har främst varit de blå stridskrafterna som har varit inriktade på det svensk-finska samarbetet, i huvudsak marinen och flygvapnet. Därför är det naturligtvis viktigt inför det kommande försvarsbeslutet att marinen till exempel får besked om nya ytstridsfartyg och korvetter. Men Försvarsberedningen har även pekat på att vi ska kunna stödja med upp till en brigad av markstridskrafterna. Det är ett ställningstagande som förpliktar, fru talman. Ytterst handlar detta om att höstens försvarsbeslut måste vara så starkt och genomförbart att det blir en tydlig omvärldssignal, både till våra internationella partner och till andra länder, om vår vilja och förmåga att bidra till säkerhet och stabilitet i närområde. Försvarsberedningens förslag måste därför genomföras och finansieras fullt ut i höstens försvarsbeslut. Jag vill med det, fru talman, yrka bifall till reservationen och hänvisar i övrigt till det särskilda yttrandet från M, L, C och KD. 2 (C): Vi står inför ett historiskt beslut i kammaren . Vi går från försvarssamarbete till operativt försvarssamarbete. Det beskriver skillnaden mellan alla de samarbeten vi har och det vi nu ska skapa laglig grund för tillsammans med . Det är viktigt, och det beskriver vad vi borde göra också när vi samarbetar med våra övriga försvarsvänner: göra de samarbetena operativa. Att operativt kunna agera och möta ett väpnat angrepp och hindra kränkningar är ju någonting som syftar till att avskräcka och att bygga säkerhet solidariskt – i fred och i krig. Regeringen bemyndigas med dagens beslut att lämna respektive ta emot operativt militärt stöd. På begäran av ska svenska styrkor – kvinnor, män och hen – sättas in för att hindra kränkningar av finländskt territorium, och kan på motsvarande sätt begära stöd av finländska styrkor på vårt svenska territorium, förutsatt att landet inte är i krig eller att en väpnad konflikt råder, för då är det som fortfarande har att fatta beslut. Här finns inga ömsesidiga försvarsförpliktelser. Det är naturligtvis ett memento. Men vi tar ett steg framåt i operativt arbete. Det anges i regeringens proposition att våra länder har likartade säkerhetspolitiska utgångspunkter. Som vi har hört tidigare, från , stämmer det till viss del men inte helt. säkerhetspolitik skiljer ut sig såtillvida att de har en uttalad Natooption. Vi hörde hur ledande företrädare för när sökte hota använde den optionen för att markera: Vi har en gräns. Det har inte . Vi har inte den optionen. För vår del tycker vi att det är en stor brist, fru talman. När vi här i fattar ett beslut och säger att vi inte någonsin vill gå den vägen och inte kan tänka oss en Natooption devalverar det indirekt värdet av den finländska optionen. För om de samarbetar med oss och kan tänka sig en Natooption och inte kan det har vi minskat värdet av deras Natooption. Det är en trist del av det här beslutet. Det hade varit bra om det också hade innefattat ett uttalat mål från svensk sida, en uttalad Natooption i den svenska säkerhetspolitiken. Operativt militärt stöd mellan och Som också framgick av tidigare inlägg är lagstiftning inte specifik utan generell. Det är också någonting som skiljer. säkerhetspolitiska hållning är inte neutralitet och inte heller alliansfrihet. Det har vi debatterat i andra sammanhang, så jag tänker inte djuploda i det här och . Men Finlandssamarbetet visar att det krävs mer än gemensamma övningar. Det krävs operativt samarbete och planering. I vår del av världen går det inte att bara öva, även om det är aldrig så viktigt, och det är bra det som sker. Det är bra med de samarbetsavtal som har skapats. Men om de bara innebär samarbete saknas någonting. Det visar det här beslutet som vi ska ta . Att gå från samarbete till operativt försvarssamarbete gör skillnad. Det har syftet att vara avskräckande och stärka vår försvarsförmåga men också att signalera tydligt att andra ska hålla sig borta. När vi talar om ”andra” vet vi alla att det är som vi menar. Det är som agerar och gör vår region, , till en region som är tydligt utsatt för utmaningar. Vi ser det inte minst nu i och med agerandet i . För del vill vi, förutom det beslut som vi ska ta , öppna upp så att det operativa samarbetet inkluderar fler länder för att kunna möta den hotbild vi har och de faktiska behov som vi har av operativt militärt samarbete och faktiskt också göra den solidariska säkerhetspolitiken tydligare för alla. bör inkludera samtliga EU- och Natoländer, och vi vill naturligtvis, fru talman, även om jag inte ger mig in i djupdiskussionen här och , se ett svenskt Natomedlemskap, och vi vill åstadkomma det i nära samarbete med . Vi ser inte att det beslut vi har att fatta här på något sätt försvårar eller har någon indirekt eller direkt påverkan på detta. Med detta vill jag yrka bifall till reservationen under punkt 6. Jag hänvisar också till det särskilda yttrandet och yrkar i övrigt bifall till förslaget i betänkandet. 3 (KD): Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservationen och också hänvisa till det gemensamma särskilda yttrandet från M, C, KD, och L. När vi debatterar regeringens proposition om ett utökat militärt samarbete mellan och är det inte vilken debatt som helst. Det förslag som ska ta ställning till innebär att en annan nations militära styrkor tillåts operera i vårt land och att svenska värnpliktiga kan sättas in för att hindra kränkningar av ett annat lands territorium. Operativt militärt stöd mellan och Regeringen har länge argumenterat för vidareutvecklade samarbeten med andra demokratier på försvarsområdet. Vi ser hur samverkan i sig bidrar till ökad förståelse och fördjupade relationer mellan länder och folk. Vi ser hur säkerhet byggs gemensamt, hur militärt samarbete ökar vår egen förmåga och höjer tröskeln för en eventuell angripare. Ett utökat militärt samarbete mellan och är viktigt och rätt i sak. Många har varnat för att osäkerheten i vårt närområde och risken för militära angrepp ökar. Försvarsministern har konstaterat att beslut att i strid mot folkrätten gå in i och i grunden har förändrat säkerhetspolitikens förutsättningar. På klargör : ”En skarp situation någonstans i påverkar alla länder i området.” är inte och har aldrig varit någon fritt svävande satellit i ett neutralitetens eller alliansfrihetens särskilda universum. Därför är det, i den mån det inte redan är gjort, hög tid att göra upp med de föreställningarna. Det är hög tid att se geopolitiska och säkerhetspolitiska läge så som det verkligen är och ta till sig de hotbilder som inte består av diffusa skuggor och några streck på ett papper utan som bygger på fakta. Drabbas ett land i vårt närområde drabbas även . Vi välkomnar det utökade och nära försvarssamarbetet med . På samma sätt välkomnar vi andra försvarssamarbeten som de med , , och Nordefco, för att nämna några exempel. Försvarsministern har varit pådrivande i detta, och för det förtjänar han ett erkännande. står starkare än vad vi gjorde innan samarbetsavtalen kom på plats. Ännu starkare står om den lagstiftning som vi debatterar blir generell, så som föregående talare har varit inne på, så att fler länder vid sidan av kan knytas till det operativa militära samarbetet med . Sådan är utformningen av motsvarande lagstiftning i . Det ger ökad säkerhet och ökat handlingsutrymme där, och så bör det vara även här. gäller det att vara tydlig. Inget av de avtal som har på försvarsområdet innehåller några löften om hjälp utifrån. Inget av de avtal som har ingåtts, inte heller det avtal med som vi diskuterar , innehåller några försvarsgarantier. Vi talar i debatten om ökad oro och osäkerhet i närområde. Vi ser hur utvecklas i mer auktoritär riktning. Vi hör försvarsministern säga att en skarp situation någonstans i påverkar alla länder i området. Men vi står som nation utan försäkring. Börjar det brinna vet vi inte om kommer. Svensk utrikes- och säkerhetspolitik förutsätter en modern, effektiv och stark svensk försvarsmakt. När vi med tyngd och trovärdighet kan göra gällande att vårt land alltid kan försvaras och att vi aldrig står ensamma undanröjs tvivlen på förmåga. Tydligheten ökar, och risken för angrepp minskar. Detta går att uppnå genom ett fullvärdigt svenskt medlemskap i . Det enda sättet att integreras i ett säkerhetssamarbete med fördragsfästa försvarsgarantier och full operativ planering är ett Natomedlemskap. Med de bilaterala samarbetsavtalen har regeringen hittat en väg. Men man tar sig inte ända fram; man når inte målet. Operativt militärt stöd mellan och Så, avslutningsvis, det är hög tid , , att röra sig framåt och leda in i de västliga demokratiernas försvarsallians och försvarssamarbete, där hör hemma. 4 (L): Jag ska börja med att erkänna för talmannen, församlingen och dem som tittar att jag när detta ärende har behandlats har varit partisk. För, fru talman, jag älskar . Jag älskar de karelska pirogerna – ni vet dem med ett tunt skal av rågbröd, varm risgröt och lite salt äggsmör som smälter. Jag älskar hur kan liva upp den tråkigaste Ikeamöbel, och jag älskar att man kan välja om man inte vill ha kinesiskägd havremjölk i sitt kaffe. Och jag älskar såklart att har gått före och har republik. Men, fru talman, framför allt älskar jag för att vi delar värderingar. Vi delar inte bara uppfinningsrikedom och stora delar av det kulinariska, utan vi delar också värderingar. Vi har en gemensam syn på demokrati och på ansvarstagande för fred, frihet och stabilitet inte bara i våra egna länder utan i hela världen. Vi har en gemensam syn på jämställdhet och klimat. Av dessa skäl är det som den finska försvarsmakten ska försvara i sitt fundament detsamma som det som den svenska försvarsmakten ska försvara, det vill säga fred, frihet och demokratiska värderingar. Det är klart att det av de skälen är naturligt att inte bara välkomna utan lovsjunga ett djupare samarbete, där vi rensar bort dåliga hinder som har satt käppar i hjulen för ett djupare operativt samarbete. Det är en naturlig väg att gå, för vi är i mångt och mycket likar. sak är vår, och vår sak är faktiskt också , just av skälet att vi delar samma fundamentala syn på vår plats i världen och vilka värderingar som ska styra vår tid. Vi har en till stor del gemensam historia, men vi har också en till mycket stor del gemensam samtid och förmodligen en gemensam framtid. För att ta ett exempel, som har lyfts fram här i talarstolen tidigare: När Putins allt aggressivare börjar mullra i eller skrämma upp och i värsta fall angripa länder inte bara här, utan runt om i , är detta naturligtvis hot som vi har gemensamt, i vår samtid och, tyvärr, förmodligen också i vår framtid. Vi har gemensamma säkerhetspolitiska utmaningar. Jag och Liberalerna är glada över att vi får ett fördjupat försvarssamarbete med . Men det är också så att dessa gemensamma försvarspolitiska utmaningar inte bara är gemensamma för oss och . De är också gemensamma för andra länder i världen – större delen av , till exempel. Vi har sett agerande i och . Detta borde faktiskt mana till att fördjupa samarbetet med fler länder än bara . Vi har av det skälet en gemensam reservation med M, KD och C, som jag gärna lyfter fram i debatten, och ett särskilt yttrande. Har man synen att dem som man delar värderingar och säkerhetspolitiska utmaningar med är dem man ska bygga samarbete med bör man också förstå att det samarbetet inte kan stanna vid . Det måste fördjupas med andra som också delar dessa byggstenar. Av detta skäl bör en sådan här lagstiftning göras generell, som har gjort. Vi bör också ha en Natooption, som har. Vi vill såklart också att vi ska gå med i Nato, men att ha en Natooption är ett verktyg på vägen mot ett medlemskap. Det är så vi kan bygga säkerhet, stabilitet och fred – inte bara här, i eller kring , utan i större delen av vårt närområde. Operativt militärt stöd mellan och har, som vi redan har diskuterat här i kammaren , använt sin Natooption. har, som jag har sagt i mitt anförande, samma eller åtminstone en mycket snarlik syn på ansvarstagande för fred och frihet i världen. Av dessa skäl är jag inte främmande för att , precis som , kommer att vilja och behöva närma sig Nato ytterligare. Då är det naturligt att vi har en politik som liknar , med Natooption, och att vi driver på för att den optionen också ska förverkligas. Det är så vi bygger fred i hela . När krisen kommer är jag glad om vi kan dricka och kanske lite Absolut och inte behöver skåla i rysk vodka efter att krisen har passerat. Det är naturligt att vi har ett djupare samarbete med än vi har haft tidigare, för vi är i mångt och mycket samma. Vi är i mångt och mycket en konsekvens av samma historia, och vi har i mångt och mycket en gemensam samtid och framtid. 5 (S): sa i sitt anförande att sak är vår. Det är alldeles riktigt. Det var precis det jag hade tänkt inleda mitt anförande med. Det var och titel på den bok de publicerade 1939 och som blev starten på ett landsomfattande arbete i med att ge stöd till . Svenskar samlade in pengar och kläder, vi sände medicinsk personal och 8 000 soldater från den svenska sidan reste till som frivilliga för att delta i kriget mot . Vad som inte är så känt i är de stora mängder militär materiel som också samlade in till . Jag ska erkänna att det var först på ett möte i som jag själv insåg hur mycket materiel hade bidragit med till . Jag trodde till och med att det lät lite otroligt, för bilden är ju allmänt att inte hade så god beredskap i inledningen av . Det var imponerande mängder som sände till , och min känsla var: Hade vi ens så mycket? Det hade vi tydligen, och vi hade dessutom materiel kvar därefter. Stödet 1939 formades inför en akut situation som existerade då. , fru talman, fattar vi här i ett strategiskt beslut för att ha en struktur där och samarbetar för att ha en god beredskap och kunna ge varandra operativt militärt stöd. Vi ska alltså vara bättre förberedda om det behövs . och har en särställning i den säkerhetspolitiska mosaiken i vår del av världen – en del av världen där spänningarna tyvärr har ökat . Både och är militärt alliansfria men har ett nära samarbete med Nato. Det är en ordning som jag som socialdemokrat menar är bra för våra båda länder och dessutom bra för säkerheten i hela den region där vi finns. Samarbetet mellan och , som fattar beslut om , stärker våra länders förmåga att agera tillsammans. Det stärker våra länders säkerhet. Med de stora ekonomiska tillskott som det svenska försvaret kommer att få blir det svenska försvaret starkare, något som är nödvändigt eftersom det råder osäkerhet och spänningarna i vårt närområde har ökat. Operativt militärt stöd mellan och sak är fortsatt vår. Med detta yrkar jag bifall till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets förslag. 6 (SD): Vi tycker att det som regeringen har presenterat här är ett bra underlag. Det förtjänar också att nämnas att försvarsministerns roll i det här arbetet är bra. Du gör i många stycken ett bra jobb, . Så är det. Detta har jag sagt förut i kammaren. Vi har olika uppfattningar om en del saker, till exempel de ekonomiska tillskotten. Men det underlag som ni har presenterat är bra. Budgeten är en annan fråga, som vi får återkomma till sedan. Däremot har varit det enda parti som har förespråkat ett försvarsförbund med . Det gör vi fortfarande. och möter i mångt och mycket samma säkerhetspolitiska utmaningar. Vi kallar det för ett broderfolk, som någon sagt här. Vi har i mycket samma värderingar. Vi har en lång historia tillsammans, och vi vill fullfölja linjen med ett försvarsförbund med . Detta anser vi är ett kliv i den riktningen i och med att vi går in på den operativa delen, alltså det operativa stödet. Det skiljer sig från de övningar som jag har varit med om, där vi övade plutoner och kompanier i olika situationer och olika strider. höjer vi det till en helt annan nivå. Det är ett bra steg i riktning mot vad vi kommer att fortsätta föreslå, nämligen ett försvarsförbund. talade om att bygga samarbete med andra som har samma värderingar, och så nämnde han Nato. anser alltså att Erdoğans har samma värderingar som vi. Den slutsatsen måste man ju dra. Jag betackar mig för samarbete med Erdoğan! är detta en annan fråga, men jag vill ändå kommentera det. Sedan delar inte alla värderingar som har. De har en helt annan syn på massinvandring och så vidare, så det är direkt fel att påstå att de har lika värderingar i alla stycken. Men den debatten hör inte heller hemma här. Vad är då skillnaden mellan vår uppfattning och regeringens förslag? Det är några saker. Vi vill att man ska gå längre. Vi vill att ska bemyndiga regeringen att, under förutsättning att det främjar säkerhet och försvar, även fatta beslut om svenskt stöd med väpnade styrkor för att bistå också för att möta ett väpnat angrepp. Vi går ett steg till där. Man skriver att man naturligtvis vill undvika att gå i krig och så vidare, men jag tror att vi ser det lite annorlunda. Det skulle ju kunna öka vår säkerhet och förmåga att försvara oss om vi inte behövde vänta. Ska vi inte skicka styrkor om är i krig? Ska vara ensamt då? Om vi går in i befinner vi oss också i krig, men är det inte så det ska gå till om vi går vidare med samarbetet och ett förbund? har vi en enhet. Vi slåss tillsammans, oavsett om det ena landet är i krig eller inte. Där skiljer sig vår syn från betänkandetexten, och det framgår av den motion vi skrev om detta. Operativt militärt stöd mellan och Sedan säger utskottet att man ska ha godkännande av regeringen och att ärendet sedan ska till . Men ingenstans i dokumenten nämner man krigsdelegationen. I något fall bör man i alla fall ha förberett att snabbt kalla in krigsdelegationen. Det kanske försvarsministern kan nämna något om sedan. Man pratar inte om detta här. Krigsdelegationen består av talmannen och 50 ledamöter. Någonstans måste den ju komma in. I stället ska man gå via regeringen och sedan till , och ska samlas och fatta beslut om att vi ska sätta in trupp. Vart tog krigsdelegationen vägen?