prot · H70995 · 2020-03-27 00:00:00 — § 1 Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende 1 (L): När Liberalernas riksdagsgrupp begärde en särskild debatt om mediernas och kulturens frihet var det en fråga som var mycket het. Det handlade om att värna public services oberoende och om att stärka kulturens frihet. Det fanns exempel på politiker som försökte lägga sig i kulturen. Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Så här mitt i coronatider känns det som att vi lever i en helt annan värld. Men frågan om frihet för medierna och oberoende för kulturen är hetare . Vi ser då många från till en annan har förlorat sina inkomster. Vi ser ett läge där konserter ställs in, där pjäser som repeterats aldrig kommer att nå publik, där biosalonger och museer står tomma och där tidningar ser annonsintäkter rasa. När ekonomin är svagare är risken för beroende större. Det ställer ännu större krav på oss politiker. Jag är glad över det akuta paket som vi har kommit överens med regeringen om. Jag är också glad för hur det utformades. Vi låter experter ge pengarna till dem som behöver det mest, och politiker håller armlängds avstånd. Det är det centrala, fru talman. Armlängds avstånd måste råda. Politiker ska inte lägga sig i medierna och kulturen. 2 Kultur- och demokratiminister (MP): I tider av kris prövas vår förmåga till samling och handlingskraft. Spridningen av coronaviruset är ett stort hot mot vårt samhälle. Det är i första hand ett hot mot människors liv och hälsa. Ett antal människor, ett stort antal människor, kommer att drabbas hårt. Många kommer att bli sjuka, en del svårt sjuka. Vissa kommer till och med att mista sina liv. Människor i hela vårt land kommer att behöva leva med den sorg det innebär att mista en älskad farmor, pappa eller livskamrat. Coronavirusets framfart är också ett hot mot människors drömmar och framtidsplaner. När samhället stannar ser vi hur människor tvingas revidera sina livsplaner. Tillvaron sätts på paus. Hela livsverk går om intet. Det är vår skyldighet att som samhälle göra allt som står i vår makt för att skydda dem som riskerar att råka illa ut. Som statsministern sa i sitt tal till nationen kommer det ”några få avgörande stunder i livet då du måste göra uppoffringar, inte bara för din egen skull utan också för att ta ansvar för din omgivning, för dina medmänniskor och för vårt land. Den dagen är här. Och den uppgiften gäller alla”. Precis så är det. Det är nu vår förmåga till samling, solidaritet och handlingskraft prövas. Min statsrådskollega, finansminister , pratar om att vi har finansiella resurser i ladorna. Det är bra. Det är resurser som kommer väl till pass i som denna. Men vi har också något annat i ladorna: en reserv av mänsklig tillit, solidaritet och omtanke. Det är ur denna guldreserv av mänsklig omtanke som vi nu plockar fram kraften i vårt samhälle, i den stund då den som allra mest behövs. Våra kollektiva ansträngningar ger upphov till eftertanke. Hur kommer det sig att vi tillsammans gör denna oerhörda kraftsamling för att skydda vårt samhälle? Självklart handlar det om liv och hälsa, om omtanke om våra medmänniskor. Men det handlar också om att värna allt det vi uppskattar i det humanistiska och fria samhället. Det handlar om att vi är människor, att vi vill leva våra liv i frihet och få möjlighet att blomstra som de vi är. Det är just det vi kan göra i kulturen. sägs ha sagt: Om inte kulturen, vad är det då vi försvarar? Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Konsten är inte bara en gemytlig utsmyckning för den som har en välfylld plånbok, fru talman. Den har också en inneboende kraft. Den kan säga oss något väsentligt om hur det är att vara människa, kan vara en kritisk blick på vårt samhälle, kan blottlägga det vi inte ser med ögat och kan ibland också våga ställa de kritiska frågorna. För att det ska vara möjligt måste konsten och kulturen få vara just en fri, utforskande och oberoende kraft. Att värna det fria kulturlivet, i kristid likväl som i lugnare tider, är alltså en grundläggande uppgift för varje politiker som förstår att skydda ett öppet, demokratiskt och dynamiskt samhälle. Då är det viktigt att denna diskussion får utrymme även i kristid, kanske särskilt då. Det är nämligen just i kris som humanistiska och frihetliga värden riskerar att hamna i skymundan. I tider av kris blir det också uppenbart hur beroende vårt samhälle är av oberoende och professionell journalistik och av tillförlitlig information som når hela landet. är mediernas granskande roll lika viktig nu som någonsin annars. Politiker, myndigheter och makthavare måste bevakas kritiskt men sakligt. Makthavare ska inte kunna slå sig till ro bara för att det är kris. kunde jag presentera ett stödpaket för kulturen. Kultursverige är ett kulturellt ekosystem, en väv av kulturskapande som utgörs av små och stora arrangörer, en väv som arrangerar scenkonst, konserter, festivaler, uppläsningar och filmvisningar i en mångskiftande mosaik. Det är stora som små aktörer, från den lilla fristående teatergruppen till konserter som drar publik i tusental. Regeringen har också lanserat kraftfulla åtgärder för att stötta näringsliv och företag i hela vårt land. Avslutningsvis vill jag tacka Liberalerna som har tagit initiativ till denna viktiga debatt. Jag vill tacka Socialdemokraterna, för ett konstruktivt arbete med stödpaketet och övriga partier för uppslutning för värdet av kultur i denna stund. 3 LAWEN REDAR (S): Det är ofrånkomligt att fundera över vad ett samhälle är utan alla biografer, teatrar, idrottshallar, kulturhus, bibliotek, restauranger och kaféer, museer och gallerier. De är mötesplatser. Samhället skulle vara alldeles syrefattigt, ödsligt och tomt utan dem. lever vi i en exceptionell tid. Smittorisken har framtvingat det historiska beslutet att begränsa allmänna sammankomster. Den nationella sammanhållningen och solidariteten får i stället uppvisas genom avstånd människor emellan. Givetvis handlar all prioritet nu om att vi ska bekämpa smittan och skydda människoliv. Men ser vi också hur auktoritära regimer använder sig av smittorisken i syfte att åstadkomma inskränkningar i civila och politiska rättigheter. Mitt i hjärta har premiärminister lagt fram ett lagförslag om att kunna styra landet genom dekret . är det land i EU som enligt organisationen kan betecknas som en demokrati, detta mitt i vårt , i ett av unionens medlemsländer. Orbán har lyckats ta kontroll över det civila samhället, över public service och över universitetens utbud. Frivilligorganisationer, människorättsaktivister och journalister hotas aktivt. Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Det är precis det här ett fritt kulturliv och oberoende medier handlar om. Det ska vara fritt och oberoende, granskande och kritiserande, undersökande och provokativt. På så sätt vitaliseras samhället, och makten får granskande ögon. Jag känner stolthet över vårt demokratiska och frihetliga land, över vårt starka kulturliv, över våra oberoende medier och över tilltron till expertis, vetenskap och demokratins förmåga. Historiskt har vi socialdemokrater alltid tagit strid för dessa frihetliga principer. Det ligger i socialdemokratins uppgift att fortsätta den kampen. 4 (M): Jag tackar Liberalerna för initiativet till denna viktiga debatt. För oss moderater är det en självklarhet att fria och oberoende medier av hög kvalitet liksom en fri kultur spelar en helt avgörande roll för det demokratiska samtalet. Det är kittet som håller vårt samhälle samman och som har en extra viktig roll i tider av extrem oro. När initiativet till denna debatt togs hade inte coronaviruset slagit till i hela landet med full kraft. Men är oron för liv och hälsa för oss själva och anhöriga och oron för det egna företaget eller arbetet en realitet. Detta bär vi med oss var och en och tillsammans dygnet runt. Kultur- och mediesektorn har drabbats mycket hårt. Uppförsbacken kommer att bli mycket tung när denna mardröm får ett slut. Det är viktigare med snabba beslut från regering och riksdag än med precision när åtgärder beslutas. Den redan tidigare stora sociala otrygghet som finns inom de kulturella och kreativa näringarna, inte minst på grund av svårigheter att räkna ut SGI, blir nu ytterst påtaglig inom dessa yrkesgrupper. Fria medier är grundläggande i en demokrati och i ett fritt och öppet samhälle. värnar ett robust konstitutionellt skydd för yttrande- och tryckfriheten samt spelregler i övrigt som garanterar mediernas oberoende och möjliggör mångfald och konkurrens. Vår uppfattning är att public service fyller en viktig demokratisk funktion i vårt samhälle, som de statliga programföretagens uppdrag ska ha en tydlig inriktning och vara begränsat i omfång. Politiken, det vill säga vi här, utformar tillståndsvillkoren för public service men ska hålla sig borta från det journalistiska arbetet och överlåta granskningen till oberoende organ. Politiken ska inte fatta beslut om vilka program som ska sändas eller om vilket innehåll som ska produceras av public service – eller av andra medier för övrigt. Det finns mycket man kan kompromissa om i politiken. Men det finns inget utrymme för kompromisser när det kommer till grundläggande principer för kulturens och mediernas frihet. För oss är det en kärnuppgift att i såväl regeringsställning som opposition göra allt vi kan för att stärka det konstitutionella skyddet för det fria samhällets institutioner. Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Men det får inte finnas beröringsskräck. Det får inte vara så att varje seriös och kritisk diskussion om till exempel public service misstänkliggörs som auktoritär utveckling. Begreppet mediemångfald är oerhört viktigt. Jag kommer att återkomma till det i nästa omgång. 5 (SD): Vad är vi människor egentligen när allt kommer omkring? Jag för min del är dataingenjör. Citatet kommer från ett tidningsurklipp som ofta fångade mitt intresse som liten. Det är sant och humoristiskt. Vi människor är dock mer än vårt yrke. Vi är inte bara dataingenjörer – eller läkare, som i detta nu för övrigt utför heroiska insatser världen över för att vårda smittade i coronapandemin och begränsa smittspridningen. Låt mig uttrycka en eloge till alla dem och till de grenar av civilsamhället och kulturlivet jämte näringslivet som på ett eller annat sätt kämpar mot direkta eller indirekta följder av pandemins farsot. Här ser vi hur frihet och oberoende krokar arm med nationell samling och det offentligas kraftsamling – folk och förtroendevalda hand i hand. Vi människor är kulturella varelser. Så länge människan format civilisationer och gemenskaper har vi odlat kulturella uttryck och kommunikationsmedel. Sedan skriv- och tryckkonstens, radions, den rörliga bildens och it:s inträden har vi kommunicerat, interagerat, förmedlat nyheter och granskat makthavare på yttrande- och tryckfrihetens grund. Svensk tryckfrihetslagstiftning är en av världens äldsta. Låt oss vara stolta, men inte nöjda. Dagens kulturella och kreativa näringar, det mångsidiga medielandskapet, förhållandet mellan till exempel allmänhet, förtroendevalda, profession, vetenskap och debatt samt inte minst bildning kontra raster av politiska doktriner som klassiska bildnings- och kulturinstitutioner ska genomdriva som hantlangare i regeringens samhällsbygge är centrifugfrågor i svensk kulturpolitik. Begreppet armlängds avstånd antar alltmer formen av en sufflé i vilken vi parlamentariker lägger alltmer olika definitioner. Vi är alltmer oense om huruvida armlängds avstånd råder eller ej, även om vi verkar rörande överens om dess betydelse och behov. Vi upplever en kulturkonservativ renässans. Gemenskap, sammanhållning och medborgardialog blir allt viktigare vid sidan av ett ökat engagemang för den offentliga konsten och för klassiska skönhetsvärdens samspel med människans livsmiljö. Det är klart att detta oroar företrädare för den normkritik som blivit norm. Det ger rum åt nya uttryck och kritik mot invanda föreställningar och uppfattningar, som att ingen borde tycka något om den värderingsstyrda kulturpolitik som varit förhärskande – man vägrar erkänna att ingen kulturpolitik är värderingsfri. Låt mig vara tydlig. är bärare av kulturpolitiska mål som vi menar dels skulle stärka kulturlivets roll i samhället, dels skulle påbörja en resa mot ett friare konst- och kulturliv jämte det offentligas ansvar. presenterade undertecknad därtill ett inriktningsprogram för ett medielandskap där mångsidighet och yttrandefrihet är ledord. Det står inte i kontrast till, utan bärs av, nationell sammanhållning och folklig förankring. All makt utgår från folket, stadgar vår grundlag. Vi har i dessa tider inte experter bara för att de ska skänka oss rekommendationer. De ska också kunna visa modeller och förklara hur de resonerar. Likadant är det på kultur- och mediefältet – folk, förtroendevalda och profession hand i hand. 6 ALIREZA AKHONDI (C): Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Att har ett brett medieutbud är viktigt och på många sätt avgörande för en fungerande demokrati, bland annat för granskning av makthavare och för opinionsbildning där flera perspektiv får möjlighet att föras fram. Då behöver vi både public service och kommersiella medier, sida vid sida, för att ge en mångfald av perspektiv. Inte minst ser vi detta med de svårigheter vi befinner oss i. Det visar också tydligt vilken samhällsnytta medier har i att informera om vad som händer och hur man kan skydda sig, men även i att kritiskt granska hur politiker, myndigheter med flera hanterar situationen. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Ett brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet fortsatt ska vara relevant för många i . Public service-medierna SVT, SR och Utbildningsradion finansieras som bekant via en public service-avgift. Att public service är oberoende och opartisk är viktigt för trovärdigheten. Vi har i ett system med ansvariga utgivare och en service. Denna granskning och uppföljning av medier ska politiken hålla ett tydligt avstånd till. De nya sändningstillstånden för public service-bolagen är också viktiga för att markera bolagens oberoende. En mångfald av perspektiv är en förutsättning för fria medier. Oberoende medier behövs för en mångsidig granskning av makten. Det är mediernas uppgift att granska makten. Det är inte makten som ska granska medierna. Betydelsen av oberoende medier går inte att överskatta. Men det krävs bra och rättvisa förutsättningar för medier i hela landet. Vi lever också i med ett alltmer differentierat medieutbud och tidningar under ekonomisk press. Det måste finnas resurser till mediebevakning i hela landet. Det är akut just . Det gäller att klara av denna kris här och . Det är en politisk fråga. Det handlar om information och tillgänglighet. Här vill jag också passa på att lyfta fram biblioteken som finns i hela landet i alla kommuner. De spelar en viktig roll både som informations- och kulturförmedlare men också för bildning i ett större perspektiv. Biblioteken har också ett uppdrag att nå inte bara dem som talar svenska, utan biblioteken blir här en viktig länk för allt fler i vårt samhälle. Det är de även för den som inte har talad svenska som sitt modersmål eller som behöver andra möjligheter för att ta till sig en text eller information. Vi ser detta behov än mer i pandemins spår. Det är centralt med ett brett och fritt kulturliv i hela landet. Det är rimligt med någon form av politisk styrning när det gäller skattefinansierad kultur. Men det är viktigt att definiera vad det är politiken ska styra. Det bör då handla om resurstilldelning till olika områden som till exempelvis scenkonst för barn. Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Låt oss värna mediers oberoende och ett rikt kulturliv även framöver! 7 (V): Den här debatten handlar om något av det absolut viktigaste i vår demokrati, mediernas frihet och oberoende och ett kulturliv som kan verka fritt. Förhoppningsvis är vi alla överens om hur viktigt detta är så att vi kan gå härifrån och ha varit med om att stärka demokratin ytterligare . Fria medier får aldrig tas för givet. Vi ser runt om i världen hur möjligheterna att rapportera fritt, ställa frågor och granska makthavare är lätt att beskära. Det kan börja med att vissa medier kallas för fula namn eller blir bortviftade vid presskonferenser. Det kan gå så långt att det slutar med en enda statskontrollerad nyhetskanal med en styrd rapportering. Vi lever just nu i en väldigt allvarlig situation. Vi är i en kris orsakad av en pandemi där alla samhällets resurser sätts på prov. Här har medierna en väldigt viktig roll när det gäller att vara med och sprida information om hur vi ska klara den här krisen. Men ska de granska och rapportera vad det är som händer. Medierna och kulturlivet står också inför stora egna hot. De kämpar med sin egen tillvaro i då annonsförsäljning och biljettintäkter störtdyker. Hur ska alla de kulturutövare och all den personal som arbetar inom kulturen och som inte har en trygg anställning kunna försörja sig när deras utställningar, uppsättningar eller andra uppdrag försvinner nästan över ? Det handlar om större delen av det fria kulturlivet där det kommer att behövas väldigt mycket stöd. Här måste man också nämna lokaljournalistiken. Det är de som rapporterar väldigt mycket om vår kommun- och regionpolitik, det som hamnar närmast människor. Här finns en god lokalkännedom som gör att medborgare kan vara med i den politiska debatten på hemmaplan. Här ser vi också en vikande annonsmarknad och att mindre tidningar kommer att få det mycket tufft framöver. Regeringen har arbetat skyndsamt med stöd till olika delar av samhället. Det ska den ha väldigt mycket beröm för. Men många av de insatserna behövs också för medie- och kulturbranschen där det absolut inte är arbetsbrist, i varje fall inte i medierna just . Därför är det viktigt att det stöd som kan komma även till medie- och kulturbranschen framöver hamnar hos dem som behöver det stödet allra mest och inte bara går till mediernas storägare. 8 HANS (KD): har väl värdet av att ha fria medier varit mer uppenbart än i dessa tider. Covid-19 har gjort oss alla till storkonsumenter av information. Att vi då har medier som axlar sitt ansvar att föra fram saklig information som de kritiskt granskar är oerhört viktigt. Här har public service en central roll. Public service är förenklat tv och radio i allmänhetens tjänst. Vi kristdemokrater menar att det uppdrag som utförs av , och Utbildningsradion spelar en viktig roll för vår demokrati och vårt öppna samhälle. Vi har i en motion uttryckt oss på följande vis: är för ett oberoende public service som kan tillhandahålla oberoende och saklig nyhetsförmedling. En av public services grundförutsättningar är att man ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Det är tydliga, starka och viktiga ord. Av detta följer att vi givetvis välkomnar att det förs en levande diskussion kring hur det uppdraget förvaltas och utförs. Tystnad kan aldrig vara ett alternativ, censur definitivt inte, men däremot samtal. Att vi som folkvalda kan samtala om hur public service förvaltar det uppdrag som vi har gett dem, tillsammans med för innevarande period, är inte bara bra utan en skyldighet. I detta föreligger inget hot mot fria medier, för samtal och censur trivs inte ihop. De är, om vi tänker efter lite, varandras motsats. Fria medier hotas av tystnad, inte av samtal eller diskussion. Vi kristdemokrater har varit tydliga med att vi vill se över uppdraget och smalna av det så att fokus ligger på kärnverksamheten. Nöjesproduktioner som bantningsprogram för hundar och dejtingserier för präster, jag är präst, kan med fördel utföras av kommersiella aktörer och skapa utrymme för att vi kan stärka den regionala bevakningen. Jag noterar avslutningsvis att inför vårt riksting skrev följande: Public service fyller också en väldigt viktig funktion som förmedlare av ren samhällsinformation. Det gäller i vardagen men ännu mer i svårare tider, såsom i kris eller krig. Vi vet , när oron hos oss alla kring hur denna pandemi ska utvecklas, hur värdefull och viktig vår public service är. 9 (L): Låt min inledningsvis säga att det är härligt att höra att så många talar om vikten av medier och kultur i den tid som är. De behövs förmodligen mer än någonsin som de står inför stora utmaningar. är det som viktigast att slå vakt om frihet och oberoende. När man lyssnar på debatten här i kammaren men också ute i samhället får man ibland uppfattningen att alla tycker likadant. Det är egentligen bara verklighetsbeskrivningen som skiljer. Du försöker styra, säger den ena. Nej, det gör jag inte, utan det är du som försöker styra, säger den andra. Man ser grandet i den andres öga, men man ser inte bjälken i sitt eget öga. Låt oss bena ut lite i detta. Det är skillnad på vad man styr som politiker. Säger man till en tidningsredaktion: Ni ska följa miljölagstiftningen, är det okej. Men säger man till en tidning eller en nyhetsredaktion: Ni ska granska klimatkrisen ur ett speciellt perspektiv, är det inte okej. Säger man till teaterchefen att se till att tjejer på scenen inte trakasseras är det okej. Teatern ska följa arbetsmiljölagstiftningen. Men säger man till teaterchefen: Ni ska sätta upp pjäser med feministisk inriktning, är det inte okej. Det är skillnad på vad man styr och vad man inte får lov att styra. Det är inget konstigt att kräva att medieredaktioner och andra följer lagstiftning. Det som blir fel är när man säger att artiklar, pjäser eller utställningar ska ha en viss politisk tendens. Det är stor skillnad på hur man styr. Särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende Vi ska ha armlängds avstånd mellan politiken och innehållet. Varför är detta så viktigt? Det är för att medier och kultur har en så otrolig inneboende kraft. Människan är nämligen en berättande varelse. Den som har kontroll över berättelserna har också kontroll över hur vi tolkar historien, hur vi ser och vilka drömmar vi har om framtiden. Den som vill styra framtiden och har väldigt stor nytta av att också ha förmåga att styra de berättande institutionerna, medierna och kulturen. Det är också därför man historiskt och ser hur de som vill ha makt över människor ger sig på just dessa institutioner. Ett samhälle har inte bara en fysisk infrastruktur i form av vägar och järnvägar. Vi har också en intellektuell infrastruktur. Och den som har kontroll över den intellektuella infrastrukturen, fru talman, har också kontroll över människors tänkande. Den sätter ramar för vad man kan tänka och vad man inte kan tänka. Det är det vi ser exempel på när några politiker försöker ändra i utställningar. Det är det vi ser exempel på när man försöker påverka medieredaktioner. Det är det vi ser exempel på när man vill stoppa föreläsningar om hbtq-frågor. Det är det vi ser exempel på när man vill styra vilken litteratur biblioteken ska köpa in. Det här är exempel på hur man försöker begränsa människors tankar och leda in dem i en viss riktning. Det är detta vi ska se upp med. Om man vill ha mer frihet i samhället måste man börja med att värna mediernas frihet och kulturens oberoende. 10 Kultur- och demokratiminister (MP): Vilka hot ser vi då mot kulturens och mediernas frihet och oberoende ? var inne på detta lite grann i sitt inlägg. Vi ser hot och hat mot fria konstnärer och journalister som leder till att den fria kulturen och det fria ordets professionella utövare riskerar att tystna. Vi ser konstnärers och journalisters tuffa arbetsvillkor, låga arvoden, tajta deadlines och omöjliga arbetstider som gör att professionella utövare behöver vända ut och in på sig själva och kanske ändå inte klarar sitt uppehälle. Vi ser auktoritära strömningar gestaltade i maktrusiga politiker som förstår kulturens och ordens kraft och som därför strävar efter att styra konsten och medierna för att stärka sin egen position och cementera sin egen världsbild.