prot · H709117 · 2020-05-06 00:00:00 — För det behövs strukturreformer som innebär att vårt skattetryck rör sig mot OECD-snittet. Jag ser att jag kommer att dra över min anmälda talartid, men eftersom det inte är jag själv som har anmält mig till talarlistan kommer jag att drista mig till att göra det. Vi kommer vidare att behöva ha sänkta skatter för personer med låga inkomster. Det är rätt allvarligt att det i är så tufft att göra en klassresa för egen maskin. Det beror på våra höga skatter, som cementerar de skillnader som finns mellan oss. Om man har en låg inkomst är det svårare att spara ihop pengar till ett startkapital, om man har en bra idé och vill göra en entreprenörsresa. Det är svårare att få ihop pengar till en insats för att köpa en lägenhet. Det är svårare om man har låga inkomster från början – man kommer då ofta från en familj som också har låga inkomster – att få någon som hjälper en på traven med de investeringar man behöver för att komma vidare med sin företagsidé, köpa en bostad eller något liknande. De höga skatter som de samlade vänsterpartierna har drivit igenom i gör ironiskt nog att färre människor kan göra klassresor, då de inte för egen maskin kan lyfta sig ur den situation de befinner sig i. Jag vill ta upp ytterligare en sak i denna debatt. Jag tycker att vi ska sluta slänga skit på människor som gör investeringar. i debatten har det talats om att vi inte bara ska göra skattesänkningar som är bra för riskkapitalister. Till det vill jag säga: Nej, vi ska sänka skatten för alla människor som jobbar, investerar, tar risker och ser till att ekonomin i landet går runt. Riskkapitalister är en viktig del i svensk ekonomi. Det är de som ser till att den entreprenör som från början kommer från en socioekonomisk utsatthet, som har börjat få rull på sin bolagsidé och som kanske har lyckats spara ihop till att investera i sitt entreprenörskap, trots de höga skatterna och i början låga inkomsterna, kan få riktigt mycket luft under vingarna så att idén kan lyfta och bli ett stort företag som skapar något dynamiskt, som skapar tillväxt och som skapar jobb för hela ekonomin. Detta är inte en grupp människor som man ska skälla på. Det här är människor som är precis som alla andra som jobbar för att få ekonomin att gå runt i vårt land. Det är en grupp som vi ska hylla. Jag tycker också att vi ska sluta slå på storbolagens ägare, som har gjorts i debatten. Jo, de flesta som äger storbolag är vanliga människor som jobbar och pensionssparar. Förutom det ska man komma ihåg att de som inte är vanliga pensionssparare och som äger storbolag är personer som med sitt eget slit, sina egna investeringar och sitt eget hårda arbete har lyckats bygga upp någonting. Det är fantastiskt att vi har lyckats få så många jobb och så mycket välstånd i vårt land, annars hade vi aldrig haft råd med en enda krona till välfärden. Vi behöver göra stora strukturreformer och ha en rimligare skattenivå i detta land. Vi måste hylla dem som arbetar och som skapar välstånd och ser till att vi över huvud taget har en välfärd. Det är faktiskt i ekonomin som det händer. Jag vill yrka bifall till vår reservation nr 9. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag noterar att överdraget var . Alla ledamöter har naturligtvis ansvar för den tid som står på talarlistan. Det är vi som ledamöter som ytterst bär detta ansvar.) 54 (S): Livet är orättvist. Vi alla föds in i olika förutsättningar. Var i världen vi hamnar, vilket samhälle eller vilken familj vi växer upp i ger oss mycket olika förutsättningar i livet redan vid första andetaget. Sedan kan nästan vad som helst hända: sjukdomar, olyckor eller fel plats vid fel tillfälle. En pandemi kan få hela världen att brinna. I den rådande krisen är första prioritet att rädda liv. Ingenting annat kan gå före. fortsätter riksdagsarbetet, och vi har en skattedebatt om motioner som skrevs . som den politiska ledningen hanterar krisen står samhället i övrigt inte stilla. Trots hundratals extra miljarder till både välfärd och företag visar prognosen högre arbetslöshet och minskad bnp . Detta kommer också att påverka många människors liv. Livets orättvisa är för det mesta ingen naturlag, och det går framför allt att göra någonting åt den. Genom politisk vilja kan beredskapen förbättras, och genom mer välfärd och trygghet kan vi få ett starkare samhälle. Detta har redan gjorts i . Uppbyggnaden av den gemensamma välfärden har varit helt avgörande för medborgarnas ökade frihet. Det har möjliggjort ett väl utbyggt utbildningssystem med studiemedel som i princip ger alla möjlighet att förverkliga sina drömmar. Det är ingen ekonomisk omöjlighet för en ung människa i förorten, på en bruksort eller från ett litet samhälle i inland att bli hjärnkirurg eller stå i denna kammare. Genom den gemensamma välfärden kan alla få vård vid sjukdom och ålderdom. Ingen frågar om ens kreditvärdighet eller försäkring innan man med ambulans förs till sjukhus. Och när livet tar en ny vändning finns socialförsäkringen som trygghet. Det finns dock fortfarande klasskillnader och olika förutsättningar som gör att vi behöver fortsätta samhällsbygget för att nå jämlikhet. Välfärden tas av många för given. Men den är skapad genom politiska beslut och vilar på att den kan finansieras av de skattemedel som vi tar in på breda skattebaser. Därför är det viktigt att när vi fattar beslut om hur den ska finansieras också diskutera vilket samhälle vi vill ha. Skattepolitiken har ett antal vägledande principer. Det handlar om att beskattningen ska vara neutral och likformig, legitim och rättvis, och den ska ha generella och tydliga regler med breda skattebaser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Beskattningen ska också ske i nära anslutning till inkomsttillfället och ha hållbara regler i förhållande till EU. Inkomstskatten är tillsammans med mervärdesskatten de två viktigaste inkomstkällor vi har. Inkomstskatten behöver därför alltid värnas mot de olika krav på nedsättningar och avdrag som finns. Vi har också en olycklig uppspaltning av inkomstbeskattningen som vi måste komma till rätta med genom en skattereform. Är skatterna i för höga eller för låga? Frågan borde i stället vara: Ska vi ha höga eller låga krav på den gemensamma välfärden? Är det bättre att var och en får köpa till sig en högre välfärd själv via försäkring eller genom betalning av höga avgifter? Nej, vi socialdemokrater tror i stället på den generella och skattefinansierade välfärden. har uppgifter på skattekvoten i , det vill säga hur hög andel skatterna utgör av bruttonationalprodukten. var den , och 1976 var den . har vi haft en kraftig utbyggnad av den allmänna barnomsorgen, utbildningsväsendet, högskolor och universitet, och välfärden allmänt. Självklart kan en teknisk utveckling höja den så kallade produktiviteten. Men att kan gå ännu längre ned i skattekvoten utan problem för välfärden tror jag är en illusion. Skattesänkningarna i har nått vägs ände. Vi kan inte bygga ett starkare samhälle och ta oss ur kriser med både beredskap och hopp om en hållbar framtid för kommande generationer genom skattesänkningar. Det finns ingen matematisk formel som kan få den uträkningen att gå ihop. I många av motionerna som ligger till grund för dagens skattedebatt föreslår man just skattesänkningar. Utskottet yrkar därför klokt nog avslag på samtliga motioner där man vill sänka skatteinkomsterna och skapa ett otryggare . Coronapandemin är främst medicinskt men även ekonomiskt en stor prövning för oss. Det är bra att vi i har varit överens om de insatser som gjorts. Det är verkligen inget fel att oppositionen kommer med ytterligare förslag som givetvis bör prövas tillsammans med sådant som regeringen fortsätter att ta fram. Det är heller ingen hemlighet att vi socialdemokrater inte älskar blockpolitik eller ett aggressivt tonfall i debatter. Våra kritiker säger ibland att detta bygger på att vi vill ha makten. Kanske borde de begrunda varför socialdemokratin sökt samarbete och mer i nödfall tagit strid. Socialdemokratin har alltid tänkt på hela . Resultatet har blivit ett samhälle som vi kan vara stolta över. Malmöjournalisten skrev en artikel om sin gode vän vid dennes bortgång. skrev att var en ”mild” socialdemokrat i kontrast till inte minst 68-vänstern. Den före detta socialdemokratiska riksdagsledamoten , som faktiskt tidigare var vice ordförande här i skatteutskottet och som är en skarp socialdemokratisk debattör, skriver i sina debattinlägg att hon ”är snällare än vad många tror”. Den som är stark måste också vara snäll, säger , vilket tycker mycket illa om. I vårt samhälle, fru talman, är vi starkare tillsammans. Den som är stark har råd att vara både solidarisk och rättvis. Jag yrkar därför avslag på samtliga motionsyrkanden. 55 (MP): Coronakrisen släcker liv för tidigt och försätter människor i ekonomisk otrygghet. Coronakrisen får oss också att ifrågasätta gamla sanningar. Den väcker en politisk debatt om hur vi inte bara kan gå tillbaka till hur det var förut utan att vi ska ta möjligheten att bygga någonting bättre. Det kommer efter en möjlighet att göra om och göra rätt. Varför beskattar vi arbete? Är det för att vi tycker att arbete är dåligt? Nej, inte direkt. Alla partier i den här uppmuntrar arbete och driver en stark arbetslinje som knappt ifrågasätts. Men som har höga skatter på arbete har vi låga skatter på kapital. I blir du inte rik av att arbeta hårt. Du blir utbränd för att kunna gynna dem som äger företagen. Det bästa framgångsreceptet för att bli rik är att stapla kapital. är det OECD-land där klyftorna växer snabbast. tror vi att vi kan fixa detta genom att skruva på ett i grunden dåligt och orättvist system. Vi behöver en grön och rättvis omställning. Jag förespråkar basinkomst, och vill låta utreda frågan. Ett sätt att se till att alla människor har grundläggande ekonomisk trygghet, ett sätt att verkligen bekämpa fattigdom, är negativ inkomstskatt. Tjänar man mindre än en viss summa får man pengar i stället. Tjänar man över en viss summa, ja då betalar man skatt så som det är . Det kommer alltid att löna sig att arbeta. Människor vill lägga sin energi och tid på meningsfulla arbeten. Jag går tillbaka till frågan om inkomstskatt. Jag tror det står klart i den här kammaren att inkomstskatten är till för att finansiera statens offentliga utgifter. I detta kan jag hålla med min utskottskollega om att vi verkligen måste prioritera dessa utgifter. I statens utgifter ingår bland annat en rad olika projekt som handlar om upprustning. Det köps JAS-plan för . Dessa står nu på backen och hjälper oss inte ett smack när samhället befinner sig i en riktig kris. Det är kanske nu vi inser att det vore bra med ett fungerande civilförsvar. En viktig seger för i januariavtalet var att vi fick igenom en grön skatteväxling på 15 miljarder. Genom att höja skatten på miljöförstöring och utsläpp kan vi sänka skatten på jobb och företagande. Då lägger vi om skattesystemet så att vi i större utsträckning beskattar sådant vi vill se mindre av. De som är skeptiska till idén om grön skatteväxling brukar invända med frågan: Vad gör ni när vi inte släpper ut mer? Varifrån ska då skatterna komma? Där vill jag betona att vi nu lever i både en klimatkris och en artkris som är så allvarliga att vi inte bara kan nöja oss med ett nettonollutsläpp. Vi måste börja ge mer än vad vi tar. Därför måste vi binda in mer växthusgaser än vad som släpps ut. Det räcker inte med att vi bara slutar att släppa ut kemikalier. Vi måste rensa naturen från gifter. Kort sagt: Vi måste ha en positiv inverkan på vår miljö. Därmed kan vi successivt justera referenspunkten för var vi tar ut skatt tills vi faktiskt lever i synk med planeten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2019/20:SkU22 56 BORIANA (M): I mitt inlägg i den tidigare debatten nämnde jag de enorma umbäranden som coronakrisen inneburit för människorna i och runt om i världen. Det är en kris som har tagit hundratusentals liv och vars mänskliga kostnader inte går att överblicka. De ekonomiska kostnaderna är också skrämmande. hotas av konkurs och miljoner människor av arbetslöshet. Men det gäller att inte fastna i desperation och förtvivlan över den situation vi ser omkring oss, utan att blicka framåt och börja förbereda oss för livet efter . Det är då ska återstartas och återigen bli ett land där människor kan umgås utan restriktioner, gå på restauranger, delta i festivaler och konferenser, och resa såväl inom som utomlands. Det är ett land där nya företag startas, orderböckerna fylls och exportindustrin går på högvarv. Vår uppgift som politiker är att skapa bästa möjliga förutsättningar för denna nystart och att undanröja de hinder som står i vägen. Tillgången till billig och tillförlitlig el har varit avgörande för svensk industris framgångar. Företagare med elintensiv industriproduktion som vill ha energiskatten återbetald måste ansöka hos . Företag med stor förbrukning kan ansöka om återbetalning , medan småföretag bara får ansöka en gång . Det gör att småföretagare får ligga ute med större summor sett till sin omsättning, vilket kan hota likviditeten. Vi moderater anser att även små företag bör kunna ansöka om återbetalning . Det är en märklig och onödigt administrativt betungande ordning att små och medelstora företag ska behöva ligga ute med stora summor för att sedan äska tillbaka delar av det som företaget har betalat in till . Det här utgör ett typexempel på onödigt betungande regelbörda som saknar rimligt syfte. Vi anser vidare att det är problematiskt att genom nytolkning av lagen motverkar lagstiftningens intentioner. Ett exempel är återbetalningen av energiskatten till serverhallar. Det borde vara självklart att energiskatten ska kunna återbetalas till företagen som driver serverhallar, oavsett vem som förfogar över utrustningen. Vi måste vara beslutsamma och se till att svenska företag kan hävda sig i en internationell kontext. är ett litet, exportberoende land. Vårt välstånd är helt beroende av att det finns en efterfrågan på svenska varor men också av att det finns fungerande transporter, något som ofta inte bara förbises utan direkt motarbetas genom politiska beslut. Flyget är utan tvekan det transportslag som har drabbats allra värst av coronakrisen. Stängda gränser och reserestriktioner har fullständigt slagit undan benen för branschen. Åtskilliga flygbolag står inför ett direkt konkurshot och överlever enbart tack vare omfattande stöd från respektive stat, som ofta tar sitt ansvar som ägare. Flygskatten, som infördes , har en klart negativ påverkan på tillgängligheten och konkurrenskraften i . Det är en skatt som i likhet med andra skatter har till syfte att inbringa pengar till statskassan men som i övrigt är ett sätt att säga nej till det som de flesta av oss här står för: modernitet, mobilitet, öppenhet och utveckling. Det är helt enkelt en skatt på avstånd – en skatt som ännu mer tynger ned en redan mycket utsatt bransch. Vi moderater vill bekämpa utsläppen, inte transporterna. Med tanke på hur hårt flygbranschen drabbats av coronakrisen framstår ett avskaffande av flygskatten som mer angeläget än någonsin, ja, till och med som alldeles nödvändigt för den svenska flygtrafikens framtida existens. har gett oss en försmak på hur en värld utan tillväxt skulle se ut. Det är möjligt det finns de som tycker att detta vore ett önskvärt tillstånd, men jag har faktiskt svårt att tro det. Bilens betydelse för utveckling och tillväxt kan inte nog understrykas, inte minst i ett land som med mycket stora avstånd. Bilen har gjort det möjligt för människor att på ett effektivt och smidigt sätt ta sig till jobbet, oavsett om det handlar om en arbetsplats i närheten av bostaden, en stad på lite längre avstånd eller en avlägsen ort på landsbygden. Det är något som uppenbarligen främjar sysselsättning och välstånd, då arbetsmarknadsregionerna på detta sätt har blivit avsevärt större och möjligheten att matcha behov av arbetskraft med arbetssökande lämpliga för uppgifterna har underlättats. Även för transport av varor är biltransporter av alldeles avgörande betydelse när det gäller såväl vår inhemska försörjning och distribution av produkter som exportindustrins behov av att leverera varor till sina kunder. En fråga vi måste ställa oss är hur verkligheten hade sett ut i dessa tider med coronaviruset utan bilen. Bilen är det transportslag som myndigheterna nu rekommenderar för att minimera smittspridning. Bilen har också i många fall varit det enda till buds stående färdsättet då andra transporter har ställts in. Möjligheten att hålla samhället igång ens på en begränsad nivå hade försvårats avsevärt, för att inte säga omöjliggjorts, utan bilen. har oljepriset sjunkit på grund av coronakrisen och den minskade efterfrågan. Men det kan snabbt stiga igen. Att föra en bilfientlig politik med straffbeskattning av bilresor och olika former av restriktioner är därför förödande för sysselsättning och tillväxt. Utöver ett fiskalt syfte har punktskatterna även ett uttalat beteendestyrande syfte. Att det fiskala syftet har blivit överordnat för regeringen har blivit allt tydligare . När det gäller det beteendestyrande syftet kan man när det handlar om drivmedelsskatten fråga sig vad det är regeringen vill uppnå. Är det att människor inte ska ta sig till arbetet? Är det att varor inte ska levereras? Eller är det att människor inte ska kunna besöka sina nära och kära? De skattehöjningar på drivmedel, fordon och flyg som har drivits igenom är inte en väl avvägd miljöpolitik. Att reducera utsläppen av växthusgaser är viktigt, men detta ska ske på ett förnuftigt och hållbart sätt. Drivmedelsskatterna kan exempelvis inte tillåtas höjas i den takt och till den nivå som sker . Överindexeringen måste avskaffas, och det krävs också en aktiv sänkning av skatten på drivmedel med per liter. Vi står bakom alla våra reservationer och särskilda yttranden, men jag yrkar bifall endast till reservation 1 för att spara tid vid voteringen. 57 (SD): I dessa coronatider har vi i sett ett uppvaknande. har vaknat upp till insikten att landets krisberedskap är under all kritik. Inte nog med att vi har ett nedmonterat försvar; vi har även avvecklat våra förråd av livsmedel, läkemedel, skyddsutrustning med mera. Det har gjort oss helt beroende av att importen ska fungera helt felfritt. Den nuvarande krisen har gjort fullständigt klart för alla att det inte kommer att vara fallet. Det blev ett tillfälligt importstopp på bland annat skyddsutrustning. Men om vi tar oss igenom krisen utan fler importstopp har vi haft en väldig tur – den här gången. Inför kommande kriser kan vi inte räkna med samma tur. Nästa gång kan det bli stängda gränser, oavsett om det då är fråga om en pandemi eller om det skulle vara fråga om en väpnad konflikt i vårt närområde. Då kan vi inte lita till turen. Vi måste säkerställa en inhemsk produktion och lagerhållning av de livsviktiga varorna. Aldrig mer detta hasardspel med det svenska folkets trygghet! En av de allra viktigaste samhällsfunktionerna är förmågan att förse den egna befolkningen med livsmedel. Det är något som vi har tagit för självklart under många decennier: Det finns ju alltid mat i butikerna. Men i en krissituation kan det faktiskt vara så att det upphör. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit . Det innebär att vi, räknat i kronor och ören, producerar mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar. Detta är resultatet av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Effektivisering och sammanslagning till större produktionsenheter är i viss utsträckning en normal utveckling, men den dramatiska tillbakagången i produktionsvolymer är det inte. behöver också på grund av ett sämre säkerhetspolitiskt läge förstärka sitt totalförsvar, där stärkt självförsörjning vad gäller livsmedel är en viktig komponent. har ansvar för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Dock saknar det ansvar för beslut och genomförande. Ingen myndighet har något helhetsansvar för hela livsmedelsförsörjningen. Därför måste ansvarsfördelningen tydliggöras, och livsmedelskedjans sårbarhet vid kriser behöver utredas. behöver anta kvantitativa mål för självförsörjningsgrad, där också betydelsen av en fungerande infrastruktur och en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror behöver framhållas. I det arbetet bör utarbeta nödvändiga definitioner av självförsörjningsgrad. Det långsiktiga målet bör vara att nå full eller nära full självförsörjningsgrad avseende de livsmedel som är möjliga att producera i . Nuvarande och tidigare regeringars landsbygdsfientliga politik, fortsatt höjda skatter på bensin och diesel samt alla förslag om införande av en ny skatt på handelsgödsel är negativt. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina grannar i . Det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror är densamma. Vi kan inte förvänta oss att svenskt jordbruk ska överleva och därmed säkra livsmedelstillgången enbart genom fri konkurrens när det ska betala högre punktskatter än jordbrukare i andra länder. Skatten på diesel för lant- och skogsbruket behöver därför sänkas åtminstone till samma nivå som i , ca per liter, så att svenska bönder kan konkurrera på någorlunda lika villkor. Detta är en relativt billig men viktig reform som vi tror kommer att leda till att fler svenska lantbruk kan fortsätta vara verksamma och utvecklas. En dieselskattesänkning för jordbruket är dessutom troligen nära klimatneutral i ett större perspektiv, eftersom efterfrågan på klimatvänligt förnybart drivmedel i samhället i stort och i världen kommer att vida överstiga utbudet . Detta förslag, fru talman, är bara en av många åtgärder som krävs för att stärka den svenska livsmedelsproduktionen, och vi måste vidta alla åtgärder som krävs. Jag yrkar bifall till reservation nr 7. 58 (C): Skatter är verkligen någonting som berör oss alla. De berör alla människor, alla kommuner och alla företag. Skatt är någonstans statens ultimata sätt att styra i människors liv. Det gäller inte minst punktskatter, som är det vi diskuterar i samband med det här betänkandet. Det är väl bra att man kan styra människors konsumtion och produktion. Det är ju vitsen med punktskatterna: ett effektivt sätt att styra människor att göra olika val. Men man måste också förvissa sig om att man styr mot något som är bra eller bättre. Annars är det inte någon idé. En punktskatt måste vara rättvis, och det måste finnas alternativ. Det bästa vore förstås, som Liberalerna brukar säga, att inte behöva styra alls, men sitter vi ju fast i det system vi har. På kort sikt måste vi få det bättre, och på lång sikt måste vi göra en skattereform som är tydlig och förutsägbar och som kompenserar för det miljö- och klimatovänliga system vi har . Med detta sagt tycker jag att det är ganska ärofyllt att jobba i skatteutskottet. Jag kommer att tala om några principer som jag tycker är viktiga för just punktskatter. Det är effektivt att beskatta det som vi inte vill ha i samhället, till exempel miljöfarliga utsläpp. Men i andra vågskålen är det precis lika viktigt att sänka skatterna på det som vi vill ha mer av, till exempel arbete, för att få på fötter. Varje ny skatt och varje förändring av en skatt måste kunna motiveras väl, precis som utformningen och inte minst effekterna för individer, för företag och för samhälle. Detta måste vi bli bättre på. Det måste vara klarlagt att de positiva effekterna överväger de negativa. Punktskatter är ett brett område som när man gräver djupare har ett stort behov av reformer, vilket vi alla verkar vara överens om sett till att det är drygt 100 yrkanden vi behandlar i betänkandet. De flesta medborgare tänker nog på alkoholskatter, tobaksskatter eller möjligen elskatter när de tänker på punktskatter.