prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — Hade vi inte gjort det hade vi inte stått här , för det fanns inget annat förslag på bordet. Så är det alltså med den saken. Det stämmer att vi lutar oss mot det som också tycker, nämligen att alla attefallshus borde få vara . Jag tror möjligen att inte riktigt lyssnade på mitt anförande. Jag är naturligtvis inte kritisk till att yttrar sig över de lagstiftningsprodukter som kommer från utskottet. Jag menar bara att det möjligen hade varit på sin plats med ett lite större erkännande av ditt eget partis roll i denna process och av att det de facto från början var en majoritet bestående av fyra partier som inte ingår i regeringen som drev fram detta förslag. Det är anledningen till att detta blev möjligt. Men jag välkomnar att ni i sista sekunden anslöt er till förslaget. 77 (MP) replik: Det kan vara så att jag missförstår , men det känns som att han vill hävda att varken jag, eller regeringen vill genomföra detta. Det har vi aldrig sagt; det har aldrig varit grunden. Frågan var när det skulle genomföras, vilken utredning som behövdes och vilka förändringar som behövde ske. Jag vill bara att det ska vara tydligt att vi inte har varit emot detta. Jag är glad att vi nu har fått Lagrådets prövning och har fått veta att Lagrådet inte ser det som ett problem. Det ger också vägledning till den utredning som ska jobba för att se till att vi får en rättssäker prövningsprocess för alla de ärenden som hanteras inom . Den intervju som refererar till, fru talman, handlade inte om detta. Den handlade om det ärende som vi justerade och om det vi gjorde . vet säkert också att det inte alltid är allt som återges när man har samtal med journalister. Men fick också uttala sig i artikeln, och det var ju bra så att vi fick helhetsbilden. Det stämmer att utan motionen hade inte yrkandet varit uppe . Men jag vill väldigt tydligt hävda att det inte är så att detta inte var en fråga som redan inför valet lyfte upp som prioriterad. 78 (M) replik: Jag får väl nöja mig med att helt enkelt konstatera att åtminstone inte lyckades få detta ur händerna. Jag gick, fru talman, så sent som för sedan tillbaka och läste hela den debatt vi hade . Där framgick det ganska tydligt att regeringspartierna var motståndare till precis detta förslag, som vi också då kom in på. Jag välkomnar att ni nu har ändrat er. Men jag vill mena att det är historierevisionism att påstå att ni har varit förespråkare av detta redan från början. 79 (SD): Vi står här och debatterar betänkande CU22 Större komplementbyggnader. Jag skulle vilja börja med att tacka för att man har drivit på i denna fråga. Vi var till en början tveksamma till förslaget i och med att det fanns en utredning som berörde delar av detta område. Men efter att Lagrådet lämnat förslaget utan erinran – det gjordes en framställan till Lagrådet som var med och stödde – kom saken i en annan dager. Förslaget innebär en utökning av antalet kvadratmeter för komplementbyggnader, så kallade attefallshus. Förslaget har , först drivit genom Lagrådet och sedan vidare till bord. Det är såklart glädjande att så här i sommartider kunna presentera ett sådant förslag. Det är ett lagförslag som kommer att träda i kraft . Vi vet att det byggs omkring 4 000 komplementbyggnader i . Det kanske blir några till nu när antalet kvadratmeter utökas. Dessa byggnader kommer då att kunna omfatta i stället för, som tidigare, . Komplementbyggnaderna utgör ett undantag i PBL 9 kap. 4 §. Det innebär att bygglov ersätts med en enkel bygganmälan för dessa komplementbyggnader och att kommunen sedan kommer med ett startbesked i frågan. Det är alltså en betydlig förenkling när det gäller dessa byggnader. Taknockshöjden får vara max . Det ska vara till grannen och till närmaste järnväg, om man inte kan komma fram till annat genom tillstånd från grannen eller järnvägens infrastrukturförvaltare. Då kan man ha andra mått än dem jag nämnde. Vidare behövs det bygglov i de delar som kommunen har pekat ut i detaljplanen gällande värdefull miljö. Det gäller även områden av riksintresse, flygplatser eller övnings- och skjutfält. Det är ett viktigt skydd att ha även i fortsättningen. när antalet kvadratmeter utökas ytterligare är det viktigt att de värdefulla miljöerna också i fortsättningen kan skyddas i detaljplanerna. När jag har gjort denna beskrivning av ärendet, fru talman, vill jag avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 80 (C): Återigen får vi skänka den liberala minister som 1979 gav namnet åt den första bygglovsbefriade byggnaden av detta slag en tanke. Först var den ynka , och 2008 blev den hela . Det var ett för oerhört djärvt grepp att tillåta villaägare att sätta upp en bod på sin tomt utan att söka bygglov. är detta inget märkligt, och du kan köpa en sådan byggnad för några tusenlappar i din byggvaruhandel. gav namn åt det lilla hus som sedermera kom att namnges av en annan minister i en alliansregering. Attefallshuset innebar att den lilla boden blev ett byggnadsverk som kan inrymma vad som behövs för att man ska kunna leva på en yta av hela . Det är alltså under alliansregeringar som de viktigaste stegen tas för att regelförenkla inom . Och det är när allianspartier ges möjlighet att påverka den sittande regeringen som det går att fullfölja reformer som dessa. Jag vill också rikta ett tack till och , som har drivit denna sak. Men det är viktigt för protokollets skull att påpeka att alla diskussioner kring denna lagstiftning har skett inom ramen för det ordinarie utskottsarbetet och under vägledning av utskottskansliet. Sedan vill jag påpeka att egentligen vill utöka arean ytterligare. Vi ser som en rimlig storlek för ett komplementbostadshus intill ett en- eller tvåbostadshus. Vi kommer att återkomma till med detta under den allmänna motionstiden. Det beslut vi fattar innebär att även komplementbyggnader tillåts vara . Det är den storlek som tillåtits i tidigare beslut i de fall byggnaderna har utrustats som bostäder med sanitär utrustning, kök, sovrum och full tillgänglighet. Möjligheten att göra detta på ett bra sätt i efterhand är större om byggnadens bruttoarea är större. Förutsättningen är att nockhöjden inte överstiger och att avståndet till tomtgräns inte understiger . Är det ett kortare avstånd till tomtgränsen krävs grannars tillåtelse. Det är viktigt för oss i att påpeka att det beslut vi nu fattar ska ses som en bostadspolitisk åtgärd och något som i någon mån kan råda bot på den bostadsbrist som fortfarande lider av. Men enbart attefallshus löser inte detta. Det görs omtag kring både hyressättning och plan- och bygglagens bestämmelser om bygglov och detaljplaner genom januariavtalet, och det är betydligt viktigare. Att man kan bygga ett ridhus eller ett kafé eller något liknande i anslutning till sin gård stärker det lokala näringslivet på landsbygden i , och det är också en regelförenkling. Men för enskilda människor är detta väldigt betydelsefullt. När en byggnad uppförs ökar byggnadsarean inom fastigheten. Den kan då utnyttjas effektivare på det sätt som den som uppför byggnaden önskar. Komplementbyggnaden kan, om den inte används som bostad, bidra till att ett inomhusförråd kan göras om till ett sovrum. På så sätt ökar det disponibla utrymmet för en växande familj i det lilla huset. Det är därför extra glädjande att utskottet är enigt när det gäller att vi här i ska stifta en lag som tillåter komplementbyggnader och att vi kan enas om beskrivningen: att de bidrar till att bostadsbeståndet kan utnyttjas effektivare. Precis som med de tidigare attefallshusen och friggebodarna kommer byggbranschen att se till att det finns färdigpaketerade produkter för olika ändamål av god standard till rimliga priser, och det finns möjlighet att senare bygga om en bod till en bostad. Men beslutet vi fattar är inte okomplicerat och okontroversiellt. Det som först uppfattades som ett enkelt expeditionsärende av övergångsregeringen blev svårberett och i slutändan haltande när bostadshus och byggnader separerades i det tidigare lagförslaget – jag blev själv uppringd av i frågan. Fantasin och företagsamheten hos dessa byggare är, har vi förstått, till stor glädje och även sorg för villaägare och grannar. Rättsläget kring bygglov är oklart också när det gäller det beslut som fattades angående komplementbyggnader. Men det varken förbättras eller försämras genom det beslut som vi nu fattar. En översyn av lagen behövs, och kommer att medverka till att det förtydligas i vilka fall en granne kan driva sin sak till . Utredningen om ett förtydligat regelverk för bygglov är redan tillsatt, och vi ser givetvis med intresse fram emot när den presenteras om . Vi kan därför känna oss trygga med det beslut som vi nu fattar. Det följer vad föreslog i sin rapport om bygglovsbefriade åtgärder. får vi ett enhetligt och lättolkat regelverk, vilket många byggnadsnämnder borde vara tacksamma för. Att kontrollera hos villaägare om nybygget är ett bostadshus eller en byggnad torde vara ett väldigt otacksamt jobb. Risken för merarbete hos byggnadsnämnderna är stor med två storlekar på byggnaderna som ska inspekteras. Och det är vår mening att bygglovshandläggare ska lägga sin tid på att bevilja lov för nya bostäder och inte på att göra hembesök hos villaägare. För vår del är detta det sista debattillfället denna märkliga vårtermin . Jag vill önska kammarkansliet, civilutskottets kansli, som har lagt ned ett enastående arbete på beredningen av detta betänkande, talmännen, presidiet i civilutskottet och ledamöterna en skön och hälsosam ledighet i enlighet med rekommendationer. We shall overcome. 81 (KD): Då har detta riksdagsår strax kommit till sitt slut. Det var med många ansikten och förändringar av förutsättningar och arbetssätt. Till stora delar har vi som riksdag klarat av dessa förändringar väldigt bra. Vi som utskott tycker jag till stora delar har varit konstruktiva och hanterat både ordinarie arbete och det extra arbetet med tillfälliga lagar med omsorg om varandra och med den respekt som varit nödvändig. Men en sak består och förändras inte: Vi bygger för lite bostäder. Människor bor trångt. Människor bor i bostäder de inte vill ha. En del har ingen bostad som de kan kalla sin egen eller en dörr de kan stänga om sig. Detta har vi inte lyckats förändra med all god vilja i världen. Prognoser visar att vi nu minskar bostadsbyggandet, och vad den pågående pandemin kommer att innebära för bostadsbyggandet får vi se. Visst är det en marknad, men en marknad som är förstörd av regleringar. Visst är det en marknad, men en marknad som inte avgörs av vem som bygger bäst, billigast och snyggast. Visst är det en marknad, men en marknad som inte alla kan ta del av, och onödiga regleringar styr vem som får och inte får. Det behövs verkliga förändringar för att denna marknad ska börja likna en marknad igen med vanliga marknadsregler. Det behövs verkliga förändringar som gör att marknaden tror på stabilitet och vågar satsa. Det behövs verkliga förändringar för att kommuner ska inse att som helhet måste ta ett ansvar för det gemensamma bostadsbyggandet. Det behövs verkliga förändringar för att vi som medborgare ska kunna efterfråga det val av bostad vi önskar. Med detta sagt kan jag säga att jag inte har sett att några avgörande steg i den riktningen har tagits av regeringen och januaripartierna. Visst har vi noterat att några utredningar som ska redovisas har tillsatts, men vi har inte sett om detta kommer att leda till någon förändring. Men en sak har de faktiskt gjort – eller gjort och gjort. Efter oppositionens enträgna arbete med att påvisa att det är värre för marknaden att göra det ännu krångligare genom att komplementbostad och komplementbyggnad får ha olika storlekar står vi nu här och ska fatta beslut om förenklingen att båda ska få vara lika stora, det vill säga . har hela utskottet i stor enighet kommit fram till att detta var en god idé, och det är vi nog alla rätt glada för egentligen. Vi ska underlätta för människor, och regler ska vara så tydliga och enkla som möjligt. gäller det att gå vidare och förenkla ännu mer för människor att sätta upp attefallshus. Reformen med attefallshus är en frihetsreform i den meningen att det är markägaren som har största avgörandet över processen. Vi vill tillbaka till det läget att det bara ska till en anmälan till kommunen att man avser att uppföra ett attefallshus och därmed slut på ärendet. Jag har förstått att regeringen har ungefär samma inriktning och arbetar med ett sådant förslag. Det ska i alla kommuner bara behöva anmälas att man vill uppföra ett attefallshus. Inga långa handläggningstider. Inga dyra bygglov. Vi som parti står självklart bakom det förslag som vi debatterar . Det förenklar och möjliggör en utveckling av attefallshus, men vi hoppas på mer . Jag är en människa som är positivt lagd. kan det i själva verket bli som en ketchupflaska: Allt landar på en gång, och kanske är det detta som är första steget. kanske regeringen och januaripartierna har möjlighet att ta nästa steg och bjuda in till bostadssamtal där målet är att öka bostadsbyggandet med de bostäder som folk vill ha, inte vad vi politiker anser att de vill ha. Målet måste även vara att alla kommuner ska bidra till helheten och ta sitt ansvar utifrån sina förutsättningar. Jag ser fram emot hösten och inbjudan till bostadspolitiska samtal med januaripartierna. Jag yrkar bifall till förslaget. 82 (L): Precis som tidigare talare varit inne på är det bra att man harmoniserar regelverket. Det ska vara lätt att göra rätt. Det ska vara lätt för bygglovhandläggare att tolka och motivera sina beslut, och det ska vara lätt för den enskilde som vill bygga ut, bygga nytt eller bygga till att förstå vad som krävs. Problemet är dock att regelverket, trots den ändring vi gör , är långt ifrån lätt och logiskt . Låt mig ge några exempel. En stödmur vid tomtgräns kräver bygglov, men om du vill bygga en helt ny bostad i form av ett attefallshus behövs det i normalfallet inte bygglov. En altandörr där det tidigare inte funnits en altandörr kräver bygglov, men om du vill göra en takkupa behövs det inte. Ett garage kräver bygglov, men om du bygger en komplementbyggnad enligt attefallsreglerna och den ska användas till garage krävs inte bygglov. Ett altanräcke som är för tätt och kan räknas som plank kräver bygglov, men om du inreder en helt ny bostad inne i huset är det bygglovsbefriat. Ett tak över altanen kräver bygglov, men om du ser till att taket uppfyller reglerna för friggebod, det vill säga max och 4 ½ meter från tomtgräns krävs inget lov. Logiskt, enkelt och klart som korvspad – eller hur? Det är bra att det befintliga beståndet används effektivt, att fler bostäder inreds i villor, att tomter kan utnyttjas bättre och att den enskilde har en stor frihetsgrad i att utveckla sin egen fastighet. Friggeboden, som har nämnts här tidigare, var en viktig liberal reform i rätt riktning. måste det finnas en logik i vad som är lovpliktigt och inte. Stödmuren vid tomtgräns kan tänkas ha en mindre påverkan på grannar och omgivningen än vad ytterligare en bostad på tomten har. Det finns exempel på hur möjligheten till komplementbostäder påverkar hela bostadsområden. En eller två tillkommande bostäder i ett villaområde är oftast inte ett problem. Men när hela bostadsområden ändras i grunden och det på varje tomt blir tre bostäder i stället för en till två, som detaljplanen medger, kan det få långtgående konsekvenser för tillgången till förskoleplatser och skolplatser i området, belastningen på tekniska anläggningar samt ökad trafik på gator som inte alltid är dimensionerade för det. När kommunerna planerar är det viktigt att de får förutsättningar för att planera för att bygga samhällen, inte bara bostäder. Nuvarande regelverk gör det svårt när det används som förutsett. behöver regelverket ta hänsyn till att den enes möjligheter och frihet att utveckla sin fastighet inte hindrar någon annans möjligheter och frihet, och denna balansgång behöver hittas i den utredning som är tillsatt om vad som ska vara lovpliktigt och inte framöver. I väntan på utredningen är det bra att vi harmoniserar regelverket så att vi inte krånglar till det ute i våra kommuner för enskilda som ska välja mellan att bygga en komplementsbostad och en komplementbyggnad, eftersom de allra flesta utanför denna sal kanske inte riktigt förstår skillnaden mellan dessa båda. Det är bra att de likställs kvadratmetermässigt, men vi behöver komma ihåg att vi lappar och lagar ett regelverk som i grunden behöver göras om. Slutligen vill jag passa på att önska mina kollegor i civilutskottet, fru talmannen och övriga här i salen en riktigt fin sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 22 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:173 Några sekretessfrågor på finansmarknadsområdet 2019/20:174 Några frågor om clearing av OTC-derivat och om transaktioner för värdepappersfinansiering 2019/20:175 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion 2019/20:176 En effektivare 2019/20:178 Kompletterande bestämmelser till utträdesavtalet mellan och EU i fråga om medborgarnas rättigheter 2019/20:179 Förskottsbetalning i vissa ärenden om utlämnande av allmän handling 2019/20:140 redogörelse för företag med statligt ägande 2019/20:177 om rutavdraget Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelser skulle förlängas till och med . med anledning av prop. 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform 2019/20:3633 av m.fl. (V) 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) 2019/20:3644 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2019/20:168 En moderniserad radio- och tv-lag 2019/20:3634 av m.fl. (SD) 2019/20:3637 av m.fl. (L) § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:1578 EU:s mål för växtskydd av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1579 Frysning av våtmarksstöd av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:1580 Bristen på veterinärer av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1581 Sfi-utbildningen under coronakrisen av (L) till utbildningsminister (S) 2019/20:1582 Stängda gränser för svenskar av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:1583 En omvärdering av svensk klimatpolitik av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:1584 En svensk vätgasstrategi av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:1585 Fortsatt stängda gränser av (KD) till statsrådet (S) § 24 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 7 anf. 29 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Ärende för hänvisning till utskott § 6 Ärenden för bordläggning § 7 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändringsbudget betänkande 2019/20:FiU20 betänkande 2019/20:FiU21 1 (M) 2 (SD) 3 (V) 4 (KD) 5 (S) 6 (C) 7 (KD) replik 8 (C) replik 9 (KD) replik 10 (C) replik 11 (L) 12 (KD) replik 13 (L) replik 14 (KD) replik 15 (L) replik 16 (MP) 17 (M) replik 18 (MP) replik 19 (M) replik 20 (MP) replik 21 (V) replik 22 (MP) replik 23 (V) replik 24 (MP) replik 25 (KD) replik 26 (MP) replik 27 (KD) replik 28 (MP) replik 29 Finansminister (S) 30 (SD) replik 31 Finansminister (S) replik 32 (SD) replik 33 Finansminister (S) replik 34 (KD) replik 35 Finansminister (S) replik 36 (KD) replik 37 Finansminister (S) replik 38 (V) replik 39 Finansminister (S) replik 40 (V) replik 41 Finansminister (S) replik 42 (M) replik 43 Finansminister (S) replik 44 (M) replik 45 Finansminister (S) replik 46 AMINEH KAKABAVEH (-) 47 (SD) (Beslut fattades under § 18.) § 8 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2019 betänkande 2019/20:FiU24 (Beslut fattades under § 18.) § 9 Anpassade regler för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor betänkande 2019/20:FiU41 (Beslut fattades under § 18.) § 10 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019 betänkande 2019/20:FiU44 (Beslut fattades under § 18.) § 11 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015–2019 betänkande 2019/20:FiU45 (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2019/20:FiU46 (Beslut fattades under § 18.) § 13 Ny associationsrätt för medlemsbanker betänkande 2019/20:FiU50 (Beslut fattades under § 18.) § 14 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () betänkande 2019/20:FiU57 48 (SD) 49 (S) 50 (SD) replik 51 (S) replik 52 (SD) replik 53 (S) replik (Beslut fattades under § 18.) § 15 Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad betänkande 2019/20:UbU23 54 (SD) 55 (V) 56 (KD) 57 (S) 58 (C) 59 (L) (forts. § 19) § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU11 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden CU21 Kompletteringar till nya EU-regler om aktieägares rättigheter MJU17 Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given AU14 Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU14 Nordiskt och arktiskt samarbete UU18 Granskning av utländska direktinvesteringar KrU12 om fri entré till statliga museer TU15 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor TU17 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon MJU19 En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik MJU20 Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken FiU24 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2019 FiU41 Anpassade regler för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor FiU44 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019 FiU45 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015−2019 FiU50 Ny associationsrätt för medlemsbanker FiU57 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () § 19 (forts. från § 15) Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad (forts. UbU23) 60 (MP) 61 (M) 62 (S) replik 63 (M) replik 64 (S) replik 65 (M) replik (Beslut skulle fattas .) § 20 om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse betänkande 2019/20:UbU21 66 (SD) § 20 (forts.) om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse (forts. UbU21) 67 (C) 68 (S) 69 (V) 70 (L) 71 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 21 Större komplementbyggnader betänkande 2019/20:CU22 72 (MP) 73 (S) 74 (M) 75 (MP) replik 76 (M) replik 77 (MP) replik 78 (M) replik 79 (SD) 80 (C) 81 (KD) 82 (L) (Beslut skulle fattas .) § 22 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 24 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020