prot · H80927 · 2020-10-23 00:00:00 — Man är alltså inte ens i närheten av att nå upp till de mål som behöver nås för att få en balans på bostadsmarknaden. , 2020, är prognosen att vi kommer att hamna på ungefär 48 000 påbörjade bostäder. Man ligger alltså långt efter möjligheten att komma i kapp på bostadsmarknaden. De påbörjade bostäderna minskar och med 2021. har vi sett att undersökning visar att av unga mellan bor hemma. Det är en siffra som har ökat , då det var som fortfarande bodde hemma hos sina föräldrar. Det är ett ofrivilligt boende, eftersom undersökningen visar att av de 238 000 unga hemmaboende vill flytta hemifrån. Det finns alltså ett stort intresse, självklart, av att få en egen bostad. Dock ser vi knappast några större reformer från regeringen för att möjliggöra detta för de unga. Det här kan få stora konsekvenser. Man kanske blir tvungen att tacka nej till det jobb man blir erbjuden på en bostadsort dit man inte har möjlighet att flytta, eller till studier. I svar som vi nu har fått är det investeringsstödet som ska vara någon form av räddning i den här situationen. vet vi att många av dessa bostäder förmodligen skulle byggas ändå. Det skulle alltså inte göra någon skillnad. Vi pratar om 6 000 bostäder på grund av investeringsstödet. Det är inget som kan rädda den situation vi ser på bostadsmarknaden, där antalet bostäder som påbörjas inte motsvarar behovet. I svaret hänvisas också till en utredning som kommer först och som kanske kan ge svar på vissa frågor. Fram till dess är det dock , och den utredningen har också fått i direktiv att inte komma med några kostnadsdrivande förslag. Då funderar man ju på hur mycket som egentligen kan bli konstruktivt i en sådan utredning. Vi kan också konstatera att det andra amorteringskravet har slagit väldigt hårt mot de unga som kanske vill köpa sin bostad. Framför allt har det gjort att de här människorna får en väldigt svag ställning på bostadsmarknaden. Man pratar om att stärka den finansiella stabiliteten i samhället, men måste man också titta på vad alternativet blir. lägger regeringen flera miljarder på ett investeringsstöd som blir en belastning för staten. Var är det då man egentligen lägger den finansiella stabiliteten? Man har i alla fall inte möjliggjort för fler unga att få en egen bostad, och det är det jag efterfrågar i min interpellation. Vad är egentligen svaret? De här 6 000 bostäderna som skulle byggas ändå, enligt min mening, är inte svaret på hur fler unga ska få möjlighet till en bostad. 24 Statsrådet (MP): ägnar sig i sitt anförande väldigt mycket åt påståenden som verkar vara väldigt lite underbyggda. Det är mycket ”enligt min mening” och mycket troende och tyckande snarare än faktiskt underbyggande med siffror. missar också, eller vill kanske inte erkänna, att det under den regering som jag företräder har byggts väldigt mycket mer bostäder än under någon tidigare regering . Det är för att vi har en aktiv bostadspolitik där vi gör stora ansträngningar för att få upp byggandet. Det som säger om att de här bostäderna som byggs med investeringsstöd skulle byggas ändå är en ren lögn. Det finns många fakta som underbygger att det faktiskt är ett rent påhitt. Till exempel har Kommuner och Regioner utvärderat saken och frågat dem som bygger de här bostäderna om detta. De säger tydligt att det inte hade byggts med de hyrorna som kommer ut, det hade inte byggts med den energieffektivitet som krävs för att få ett investeringsstöd och det hade inte byggts i närheten av det antal bostäder som kommer ut på marknaden. Det finns också andra sätt att verifiera detta. Tittar man till exempel på nybyggnationen kan man se att det som har tappats , till exempel nu under coronapandemin, är bostadsrättsbyggandet och inte hyresrättsbyggandet. Där hålls byggandet uppe på en väldigt hög nivå. Det är för att det finns en aktiv bostadspolitik och ett investeringsstöd som gör att det nu kommer ut bostäder, lägenheter, som inte minst unga personer har råd att efterfråga. har vi dessutom gjort förändringar som gör att en åttondel av de här bostäderna kommer att vikas specifikt för sociala behov eller för just unga människor . Det kommer alltså att vara tydligt att det är unga människor som får nytta av de här bostäderna. Det är viktigt att vi gör många insatser. Bostadsmarknadens utmaningar löser man inte med ett enda alexanderhugg, utan man måste göra många saker. Utan en aktiv bostadspolitik skulle vi aldrig kunna matcha efterfrågan mot tillgången. Jag är stolt över att vi har byggt mycket mer än vad någon tidigare regering, socialdemokratisk eller borgerlig, har gjort under . Investeringsstöd möjliggör nu att vi bygger och ökar byggtakten. Vi ska komma ihåg att en anledning till att det inte har byggts tillräckligt många bostäder med investeringsstöd är att en budget från , som ställde sig bakom, gick igenom. Där slaktade man helt enkelt investeringsstödet, vilket gjorde att det inte kunde betalas ut. Att stå och beklaga sig över att det inte har byggts tillräckligt många lägenheter som man aktivt har röstat i för att stoppa investeringsstödet blir lite märkligt, . Vi har också gjort insatser för snabbare handläggning av ärenden och sett till så att vi bygger fler studentlägenheter, bland annat genom att ge Akademiska Hus i uppdrag att bygga. Vi förbättrar konkurrensen på byggmarknaden genom att ge aktiv information till utländska byggherrar som vill etablera sig på den svenska byggmarknaden. Vi har avskaffat räntebeläggningen för uppskovsbeloppet när man flyttar för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Vi har infört bolundaren, det vill säga ökat den byggyta man kan bygga utan att ha bygglov . Det gör också att den typen av byggande nu kommer igång i en högre takt. Vi för också en aktiv dialog, inte minst genom byggsamtal med bostadsmarknadens aktörer, för att se till att vi tillsammans kan lösa upp de knutar som finns. står här i talarstol och hävdar att lösningen på bostadsmarknadens problem skulle vara att trappa ned den aktiva bostadspolitiken, alltså ta bort bostadspolitiska reformer, och det är en väldigt svår förklaring. Vi har prövat hands-off-bostadspolitiken , och det har lett till att vi har fått en total underinvestering i bostäder. 25 (SD): När det gäller ett ökat bostadsbyggande kan jag ge dig att det statistiskt sett ser ut så, Per . Men vem betalar för den här ökningen? Och vem flyttar in i de här bostäderna? Vi har fått en bosättningslag som innebär att man garanterar nyanlända en bostad på bostadsmarknaden. Det är såklart kommunerna som är tvingade att ordna fram de bostäderna, och det är kommunerna som har tvingats bygga. Men vem är det som sedan betalar för det här? När man inte har jobb går man på försörjningsstöd i stället. Det här är såklart ett moment 22 med ökade kostnader i samhället. är det också så att när vi har en bostadsbrist på bostadsmarknaden är man tvungen att gå in i den köpta marknaden fast man kanske inte alltid önskar det eller har de möjligheterna. Det är klart att det också påverkar bostadsbyggandet. Det går såklart inte helt att bortse från att vi har haft en helt annan konjunktur sedan den regering som statsrådet ingår i tillträdde. Sådant påverkar såklart. Men det statsrådet inte nämner är att kombinerat med den här satsningen med investeringsstöd – och jag och många andra menar att de här bostäderna ändå skulle byggas – vill man införa marknadshyror. Man har bosättningslagen, som jag nämnde tidigare, och man vill ha en kraftigt ökad migration. Vi vet att driver på hårt i regeringen för att vi ska ha en fortsatt hög migration. När vi ser på siffrorna över vad som har byggts ser vi att vi inte får fler bostäder i takt med befolkningsökningen, utan det går snarare åt andra hållet. Den här aktiva bostadspolitiken som Per står och pratar om här i kammare är inte så aktiv i praktiken. Det blir snarare ett underskott än ett överskott på bostäder. Vi har haft en bostadsbrist , och vi behöver få en balans på bostadsmarknaden. Då kan vi inte fortsätta med den här migrationspolitiken eller bostadspolitiken som regeringen för. Vi menar att det är oerhört viktigt att man river upp det andra amorteringskravet för att unga ska få en möjlighet att komma in på bostadsmarknaden. Det är framför allt det kravet som gör att unga inte har möjlighet att ta ett bostadslån och köpa en bostad. Det har i stället lett till att man kanske tvingas ta ett blancolån som är mycket sämre än de lån som erbjöds innan det andra amorteringskravet infördes eller att man tvingas till andrahandsboenden, kanske till och med svartkontrakt, som är väldigt dyra. Det är knappast den väg som vi vill gå med bostadspolitiken. Det här skapar en ökad sårbarhet för dem som behöver en bostad i . För de unga som behöver gå in med kalkylräntor på ett överskott på och sedan amorteringskrav på som regeringen har tillfört är det såklart inte speciellt enkelt att få ihop boendekalkylen. menar att här behövs ett bostadslån för unga. Det behövs en möjlighet att införa ett lån som skulle kunna vara uppbyggt på ungefär samma sätt som CSN-lånet är uppbyggt . Det skulle ge en möjlighet för unga att faktiskt kunna köpa sin första bostad. Det är en investering som allra bäst görs för att bli en bra investering på lång sikt. Det är också en möjlighet att få en sådan hyra att man kan komma in på bostadsmarknaden och göra sitt första köp. Min fråga till statsrådet är: När får vi ett bostadslån för unga? 26 Statsrådet (MP): Jag stod bara och väntade på att skulle komma tillbaka till sitt och favoritområde, alltså migration. I värld verkar det som att alla problem som existerar över huvud taget alltid har att göra med migrationsfrågan. Och kom det, såklart. På papperet handlar interpellationen om ungas situation, men det visar sig att det egentligen inte är de unga man bryr sig om utan att man som vanligt försöker begränsa migrationen. Det är det som alltid är syftet med allt gör i den här salen, verkar det som. I övrigt varvar spekulationer som inte är särskilt underbyggda med rena felaktigheter. Att till exempel koppla amorteringskraven till blancolån finns det inget fog för. Om man vill gå på fakta i stället för på spekulationer kan man titta på årliga utvärdering av bolånemarknaden. Där ser man att andelen unga bland låntagarna faktiskt stigit. låg andelen låntagare under som tog bolån på , och ligger den på . Man kan konstatera att det inte i genomsnitt har blivit svårare för en ung person att köpa en bostad och ta ett lån. Däremot kan vi se att amorteringskraven har fått effekt: Man lånar lite mindre och köper lite billigare. Det är kanske det här som skiljer mig och från och . Vi nöjer oss inte bara med att en ung person ska kunna köpa en bostad, utan vi vill att man ska kunna köpa och också behålla sin bostad även när man hamnar i till exempel en ekonomisk kris eller när man i hushållet drabbas av sjukdom eller arbetslöshet. Vi vet att de regler som vi har infört har gjort skillnad. Vi har fått en sund amorteringskultur i , till skillnad från hur det såg ut innan jag tillträdde och verkligen stack ut som ett land där man lånade men inte amorterade av på sina skulder. har vi infört amorteringskraven. Det har gjort att hushåll som har köpt bostäder har kunnat betala av på sina lån. Man har byggt upp en buffert i sin hushållsekonomi som många hushåll är oerhört glada över nu när vi har drabbats kollektivt av pandemin och de ekonomiska effekterna av den. Det fungerar på flera sätt. Hushållen får marginaler när de har lägre lån att betala av på. under coronakrisen har också gjort ett undantag för amorteringskrav för att man just i den här typen av extraordinära situationer har en flexibilitet för att kunna ge större utrymme för hushållen i ekonomiskt svåra tider. Det är helt enkelt inte med sanningen överensstämmande att andelen unga låntagare har minskat. Den ligger på , vilket den har gjort ungefär . Det är alltså en ökning jämfört med hur det såg ut under den förra regeringen . Vi vet att ungas ställning på bostadsmarknaden är svår. Det har den varit . Många andra faktorer spelar också in, inte minst bostadspriserna. Vi vet att bostadspriserna har ändrats i en helt annan takt än innan jag tillträdde som finansmarknadsminister och innan tog över bostadsministerposten. Då var det närmast skenande bostadspriser i våra storstadsområden. De ökade med 10–. Är det något som stänger en ung person ute från att kunna köpa en bostad är det att bostadspriserna går upp medan lönen går upp med bara några procentenheter . Glappet för att kunna köpa en bostad blir bara större och större. Med låt-gå-politik skulle effekten bli precis den, det vill säga att det skulle byggas mindre, att vi skulle få skenande bostadspriser och att unga skulle få allt svårare att köpa en bostad. 27 (SD): Ja, pratar mycket om migrationspolitik. Väldigt mycket av samhällskostnaderna hänförs också till migrationspolitiken. kan inte säga något annat än att också pratar mycket om migrationspolitik. Men de hävdar det motsatta: att migration skapar tillväxt och leder till en fin utveckling i samhället. Det är en syn på fin utveckling som jag inte riktigt kan hålla med bostadsministern om. När det gäller de svar som statsrådet levererar i debatten hör jag mycket om den finansiella stabiliteten. Men jag hör inte särskilt mycket om vad man egentligen vill göra för att öka möjligheterna för unga att få en bostad. I fråga om den finansiella stabiliteten kan jag påminna om att var först i kammaren med att driva frågan om ett amorteringskrav. Det har varit bra. Det är viktigt med finansiell stabilitet. Men med det andra amorteringskravet går det snarare åt andra hållet när det gäller möjligheten att få en bostad, att skapa förutsättningar för unga att komma in på bostadsmarknaden och att på lång sikt skapa finansiell stabilitet i den egna privatekonomin. När vi talar om skenande bostadspriser och liknande menar jag att förslag att sakteliga fasa ut ränteavdraget, , skulle få en bättre effekt på bostadspriserna. Det andra amorteringskravet stänger snarare helt ute framför allt unga från bostadsmarknaden. Vidare föreslår att man bör utreda och titta på en modell om ett avdragsgillt bosparande. Det skulle uppmuntra till att spara till sitt boende men också få in tanken på sparande. Kombinerat med ett fördelaktigt bostadslån för unga skulle det ge unga möjlighet att komma in på bostadsmarknaden. Jag känner dock att jag inte riktigt får svar från bostadsministern på det området. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att vi använder både för- och efternamn när vi tilltalar varandra i kammaren.) 28 Statsrådet (MP): Det har varit en upplysande diskussion, som visade sig handla mindre om bostadspolitik och mer om invandring, som det ofta blir när man debatterar med . Men det har också belysts att vi med politik skulle komma tillbaka till en osund amorteringskultur där vi återigen tar lån men inte ska vara lika idoga med att betala tillbaka dem. Vi skulle alltså gå tillbaka till en modell som byggde upp stora risker i svensk ekonomi, men inte bara i svensk ekonomi utan också för de enskilda hushållen. Jag är gammal nog att komma ihåg 90-talskrisen när just den situationen uppstod. Människor hade tagit väldigt stora lån för att köpa bostäder. hamnade i en ekonomisk kris. Människor blev av med sina arbeten, kunde inte betala sina amorteringar och sina räntor och blev tvungna att sälja på en vikande bostadsmarknad där priserna sjönk. Man satt alltså kvar med lånen men inte med bostaden. Det finns människor i som fortfarande lider på grund av den typen av politik. Det är en ansvarslös politik som jag aldrig skulle kunna stå och försvara i den här kammaren. Men det är tyvärr en sådan politik nu förespråkar. Vi har däremot en aktiv bostadspolitik. Vi ser till att använda resurser för att få fram det som det finns allra störst behov av, det vill säga hyreslägenheter med en rimlig hyresnivå. Än så länge har vi byggt drygt 36 000 sådana. I budgeten har vi nu avsatt pengar för att kunna öka byggtakten. Det kommer ungefär 7 000 ytterligare bostäder . Det är dock viktigt att påminna om att hyresmarknaden kompletterar det köpta beståndet på bostadsmarknaden. Man måste se det i sin helhet. Det klarar inte av. Det är också tydligt att unga fortfarande kan ta lån. Man kan köpa en bostad i dagens . Enligt de undersökningar som finns skulle av dem som köpte en bostad 2015 kunna köpa en bostad nu med de krav som regeringen ställer. Men vi ställer också krav som gör att det blir en buffert i hushållens och samhällets ekonomi. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:44 om politiska fångar 29 Utrikesminister (S): har frågat mig om kommer att ta upp frågan om politiska fångar med och kräva frigivning av dessa. Hon har även frågat om kommer att kräva att respekterar FN:s konvention om barnets rättigheter genom att släppa fängslade barn och ge dem upprättelse. Vi har noterat och är oroade över uppgifter om godtyckliga frihetsberövanden i , inklusive av minderåriga. har tagit upp frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i bilaterala kontakter med . Vi har och specifikt tagit upp frågor om godtyckliga frihetsberövanden, inklusive av minderåriga. I EU:s MR-dialog med den chilenska regeringen tog ambassadör i specifikt upp situationen för frihetsberövade. Vi har också uttalat oss offentligt om situationen i landet för att understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut. förväntar sig att de mänskliga rättigheterna respekteras under alla omständigheter och avser att fortsätta vara en stark röst och aktör för barnets rättigheter. Denna position driver regeringen med största övertygelse i alla bilaterala kontakter med andra länder, inom EU, FN och andra multilaterala sammanhang. är en demokratisk rättsstat, och vi förväntar oss att regeringen värnar rättssäkerheten, inklusive rätten att få anklagelser om brott utredda och prövade i domstol inom rimlig tid. Vi förväntar oss att man säkerställer att frihetsberövande enbart sker på laglig grund, enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som har ratificerat. Vi förväntar oss även att säkerställer att inget barn olagligt eller godtyckligt berövas sin frihet, enligt konventionen om barns rättigheter, som också har ratificerat. avser UD att publicera en rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Där kommer rätten till frihet och personlig säkerhet samt barnets rättigheter också att tas upp. 30 (V): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag blir dock djupt besviken över att ministern fortsätter att kalla för en demokratisk rättsstat. Sanningen är att fängelser inrymmer mer än 2 500 politiska fångar som inte har fått eller kommer att få en rättvis dom. Vad sägs för att ha deltagit i protester? Brotten blir inte utredda, domarna är orimliga och bevisen är rättsosäkra. går de statliga förövarna fria. I har staten deltagit i att skapa tortyrcenter och att mörda, våldta och lemlästa demonstranter. Man har dessutom barn som politiska fångar. Hur kan en feministisk, demokratisk regering kalla en stat för demokratisk rättsstat när den agerar så här mot sitt folk? 31 Utrikesminister (S): anser att inte gör tillräckligt eller är tillräckligt tydligt i sina kontakter med den chilenska regeringen. Jag vill hävda att detta inte stämmer. Vi i har en tradition av en öppen och konstruktiv dialog med våra internationella partner. Regeringen tar regelbundet upp frågan om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i våra bilaterala kontakter med . Vi är inte rädda att vara tydliga i frågor om grundläggande principer och värderingar. Detta är ingenting som har förändrats , tvärtom. Vi har, precis som , noterat de oroande uppgifterna i rapporter från bland annat FN, Amnesty och Human Rights Watch. De kritiserar våldsanvändningen av chilensk polis under demonstrationerna . De framhåller att allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna har förekommit. Därför har vi tagit upp frågan om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer med chilenska regeringsföreträdare, inklusive president , justitieministern och statssekreteraren för mänskliga rättigheter. Vi har som också tagit del av uppgifterna om godtyckliga frihetsberövanden i , bland annat av minderåriga. Av denna anledning har vi specifikt diskuterat även dessa frågor med chilenska regeringsföreträdare, . Det var alltså . Då deltog ambassadör i i EU:s dialog om mänskliga rättigheter med regeringen. Frågan om godtyckliga frihetsberövanden av bland andra minderåriga togs då upp med statssekreterare för mänskliga rättigheter och . Regeringen kommer att fortsätta vara en stark röst och aktör för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Det gäller i både bilaterala kontakter och internationella sammanhang. Vi vidhåller att generellt sett är en väl fungerande demokrati där rättsstatens principer i stor utsträckning respekteras. Sedan demokratin återinfördes har det institutionella ramverket för mänskliga rättigheter successivt stärkts genom konstitutionsändringar och inrättande av statliga organ som implementerar regelverket. är också allierad i försvaret när det gäller multilateralismen. presenterar genom EU och tillsammans med latinamerikanska och karibiska länder en återkommande resolution i för mänskliga rättigheter om barnen rättigheter. Senast presenterades resolutionen på nytt och hade fokus på att man ska uppfylla barnens rättigheter genom en hälsosam miljö. Vi har också i olika multilaterala sammanhang tagit upp förbudet mot godtyckliga frihetsberövanden. Under det senaste mötet i för mänskliga rättigheter lyfte genom ett gemensamt nordisk-baltiskt anförande fram oron över den senaste tidens fall av godtyckliga frihetsberövanden i världen. Vi uppmanade alla stater att samarbeta med för godtyckliga frihetsberövanden. Jag kan alltså inte hålla med om att regeringen inte gör tillräckligt eller är tillräckligt tydlig i dessa frågor. Regeringen är en stark röst och aktör för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Detta är anledningen till att vi driver dessa frågor med största övertygelse i både bilaterala och multilaterala sammanhang. 32 (V): Utrikesministern nämner de delvis öppna och slutna samtal som man har haft om mänskliga rättigheter i . Men dessa samtal verkar inte bita på , eftersom ytterligare två demonstranter mördades bara under de protester som skedde med anledning av ettårsfirandet av den sociala revolten. kastade polisen ned en 16-årig pojke från en bro när han försökte fly från dem. har det fortsatt att ske mord. Utrikesministern säger vidare att man förväntar sig att inget barn blir olagligt berövat sin frihet. Internationella organisationer för mänskliga rättigheter har konstaterat att systemet i är allt annat än rättssäkert och att det är orimligt att beröva barn sin frihet på grund av att de har deltagit i de sociala protesterna. Jag har tidigare tagit upp rapporten från 18.10. Den påvisar situationen för de fängslade barnen. Jag hoppas att ministern har tagit del av den. Jag har även skickat den till ambassadören. Också det nationella mänskliga rättighetsinstitutet, INDH, har rapporterat att bland de mer än 10 000 fångarna från hela fanns 1 133 barn och ungdomar som hindrats från att släppas. I rapporten benämns vidare barnen från mapuchesamhällena som extra utsatta på grund av rasism och förföljelse. Som slutsats rekommenderas frigivning av alla barn som fängslats till följd av det sociala upproret. Visst kan man vara tydlig mot en regering när man i slutna eller öppna rum samtalar om bilaterala arbeten och liknande, men man behöver också visa sitt stöd till det chilenska folket. Där har den inte varit särskilt tydlig. Man har inte heller velat använda något av de verktyg som man kan använda för att sätta press på när det gäller de politiska fångarna.