prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Om elever slussas in alldeles för tidigt i klasserna är det klart att de inte kan tillgodogöra sig undervisningen på samma sätt. Problemen med behöriga lärare, läraryrkets attraktivitet, rektorsrollen och så vidare kräver kraftfulla insatser både lagstiftningsmässigt och när det gäller föreskrifter och allmänna råd. När det gäller friskoleetableringar och att utöka verksamheten kan jag säga tack och lov för att inte Socialdemokraterna har sista ordet när det gäller det kommunala veto de vill ha. Vi vet hur det ser ut i socialdemokratiska kommuner; där säger man nej till varje friskoleutökning som finns. 46 (S) replik: Detta är en tydlig debatt där vi verkligen står på olika sidor. Jag tycker att det är beklagligt. Skolan skulle må väldigt bra av att vi satte oss runt samma bord och försökte att diskutera och att åtminstone hitta samma problemformulering. Men när säger att det är inom systemet som det blir fel har vi inte ens samma problemformulering. Jag tycker verkligen att det är beklagligt. Precis som lyfte upp här ser vi många tusental av dem som står i klassrummen som protesterar just mot systemet. De protesterar inte mot vad som händer i klassrummet, utan de protesterar mot det system som inte ger dem möjligheter att vara sitt allra bästa jag, oavsett om det handlar om lärare eller elever. Jag hoppas att och kommer att ändra sig och tycka att barnen är viktigare än aktiebolagen. 47 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Vi befinner oss just nu i en väldigt speciell tid. är som inget annat. Coronakrisen påverkar hela samhället, inte minst skolväsendet. Inledningsvis vill jag rikta ett stort tack till alla lärare, elever, skolledare, förskollärare, forskare och studenter för den flexibilitet och omställningsförmåga de har visat under coronapandemin och för att de på så sätt snabbt kunnat ställa om i denna mycket speciella tid. Lyssnar man på den här debatten kan man lätt glömma att den faktiskt handlar om budgeten och utgiftsområde 16, där vi genomför mycket viktiga satsningar för att återstarta ekonomin och investera i utbildning för att fler barn ska mötas av behörig personal i förskolan och för att fånga upp fler barn så att de får en chans att gå i förskolan och att få en bra start där. Budgeten har med förslag som gör att fler får chansen att klara och fler utbildningar som leder till arbete. Detta är otroligt viktigt i den situation som vi ser på arbetsmarknaden , där många människor blir korttidspermitterade, varslade eller arbetslösa eller inte alls får chansen att komma in på arbetsmarknaden. Att investera i utbildningen är en nyckel för att möta krisen. Det görs dessutom stora satsningar på såväl forskning som innovation. Detta är också viktigt för att ska komma starkare ur den här krisen. På förskolans område görs en satsning på ytterligare 100 miljoner för att fånga upp fler barn och stärka barns språkutveckling i förskolan. Vi vet att språket är en nyckel för att kunna ta till sig andra kunskaper och för att kunna tillgodogöra sig utbildningen på ett bra sätt. Det görs satsningar på lovskola, läxhjälp och läsning. Skolinspektionen får medel för att kunna arbeta med och följa upp att alla skolor är bra skolor, vilket är en nyckel. En skolmiljard finns med i budgeten för att öka undervisningstiden och se till att personalförstärkningar sker samt för att förbättra förutsättningarna för den personal som just nu sliter otroligt mycket. Dessutom sker en särskild satsning på skolor i utsatta områden. Detta är också en nyckel – för att klara utvecklingen i och för att stärka skolan måste de skolor som har allra svårast förutsättningar få bättre möjligheter, framför allt för att de elever som går i dessa skolor ska få bättre förutsättningar att lämna med fullständiga betyg. Den enskildes valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar för enskildas aktiva val. Detta är en bärande del av januariavtalet. Vi har dock sett problem när det handlar om skolstatistiken och hur den nya omprövningen i domstolar ställt till det så att statistik inte blivit tillgänglig. Detta är ett problem när det gäller att följa resultaten i svensk skola men också för föräldrar och elever när de ska välja skola. har därför drivit på för den tillfälliga lösning som är ute på remiss för att lösa problematiken så att statistik åter kan bli tillgänglig. Det finns också en satsning i budgeten på 10 miljoner för att ska ha resurser och förutsättningar att åter publicera statistik och se till att den är tillgänglig. Det är en nyckel för svensk skola och för svensk valfrihet. Öppenheten och transparensen ska öka, inte minska. Läget på arbetsmarknaden har kraftigt försämrats av covid-19. Detta ökar behovet av utbildningar i hela landet, och det görs en rad satsningar i den budget som finns för att få fler utbildningar till jobb. För är det viktigt att det blir fler utbildningsinsatser; det är en nyckel för de företag som före krisen skrek efter kompetens. Vi ser det både i den privata och i den offentliga sektorn, med brist på lärare, undersköterskor, barnskötare med mera. Budgeten innehåller flera stora ökningar på yrkesvux så att fler kan få ett arbete via yrkesutbildningar på gymnasial nivå. Folkhögskolorna satsades det på i en av de extra ändringsbudgetar som presenterades under detta år. Vidare införs det en möjlighet för arbetsgivare att investera i utbildning för anställda som är korttidspermitterade så att man nyttjar den tid som människor får över under en korttidspermittering till att stärka deras kompetens så att såväl de anställda som företaget står bättre rustade efter krisen. utbud förbättras också i den budget som diskuteras. Det är en nyckel för att få människor i arbete och för att klara denna omställning. Den här satsningen innebär sammanlagt 50 000 årsplatser för . Det görs satsningar på korta kurser och på långa utbildningar, just för att se till att mer av den kompetens som företagen skriker efter kommer på plats. Här är en nyckel eftersom utbildningarna utformas tillsammans med arbetslivet. Inte minst korta kurser har en särskild roll med anledning av att människor har korttidspermitterats. har också drivit på för en förstärkning av Lärcentrum, så att man oavsett var i landet man bor får möjlighet att ta till sig utbildningar, till exempel om man har långa pendlingsavstånd till utbildningsorter. Det sker även en satsning på att stärka kvaliteten på distansutbildningar. Det är viktigt inte minst med tanke på att många utbildningar under detta år har ställts om till att bedrivas på distans. Jag är ensam deltagare från i denna debatt. Jag vill därför avslutningsvis tala lite om forskning och högre utbildning, som den andra rundan i utskottet behandlar. Inom den högre utbildningen och högskolan görs också ett antal utbildningsinsatser just för att möta hur coronakrisen har påverkat arbetsmarknaden. Det är satsningar på fler utbildningsplatser, det är korta utbildningar för yrkesverksamma – kopplat till det jag just lyfte upp om möjligheten att man är korttidspermitterad utöka sin kompetens – och det är satsningar på livslångt lärande. Det görs även en rad satsningar på det som utskottet ofta diskuterar: att säkerställa att fler kan och vill utbilda sig till lärare, så att fler elever i grund- och gymnasieskolan ska mötas av behöriga och utbildade lärare inom de områden man läser. Det handlar om kompletterande pedagogisk utbildning och om vidareutbildning för dem som är obehöriga. presenteras den forskningspolitiska propositionen. Ända sedan 1982 ledde den borgerliga regering som lade fram den första forskningspropositionen har regeringar varje mandatperiod levererat en forskningspolitisk proposition med inriktningen . Jag kommer inte att gå händelserna i förväg vad gäller den kommande propositionen. Men utifrån det betänkande och de budgetsatsningar som vi diskuterar kan jag konstatera att det , framför allt tidigt i budgetperioden, görs rejäla satsningar på just forskning och innovation för att ska stå bättre rustat och klara krisen. Det handlar till exempel om en tillfällig satsning för att kompensera för minskade intäkter för lärosäten när privata finansiärer på grund av pandemin inte längre har råd att investera i forskning och utveckling. Men det handlar även om forskningsinfrastruktur, basanslag och innovationssatsningar. De statliga investeringarna i forskning och utveckling är viktiga i den forskningsproposition som lämnas . Men det är också viktigt att komma ihåg att två tredjedelar av de investeringar som görs i forskning och utveckling är privata investeringar. Att säkerställa att företag och andra finansiärer har möjlighet och vilja att investera i är alltså en nyckel. I den budget som diskuteras men även andra utgiftsområden finns viktiga satsningar på att säkerställa att till exempel expertskatter förbättras och FoU-avdrag utvidgas. Det är nycklar för att ska stärkas som kunskapsnation. Budgeten som behandlas bidrar till att fler ska få en bra start i förskolan, till att ge fler chansen att klara , till fler utbildningar som leder till jobb och till att företag och människor kan ställa om i den pandemi och situation som vi just nu är inne i. Dessutom görs viktiga framtidsinvesteringar i forskning och innovation. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 6 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling Kammaren biföll utskottets förslag. TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Kammaren biföll utskottets förslag. MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Kammaren biföll utskottets förslag. § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats UFöU4 Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 Punkt 1 (Övergripande säkerhetspolitiska bedömningar) 2. res. 1 (M) 3. res. 3 (V) 4. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 4 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 11 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 2 L, 3 MP Avstod:10 SD, 4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 17 L, 13 MP, 2 - Punkt 2 (Säkerhetspolitiska samarbeten) 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (C, L) 10 för res. 8 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 3 MP Avstod:11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 3 (Medlemskap i ) 2. res. 10 (M, C, KD, L) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 4 V, 3 MP 10:11 M, 5 C, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 4 (Natooption) 2. res. 11 (S, V, MP) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L 11:16 S, 4 V, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 5 (Internationella militära insatser) 2. res. 13 (SD) 3. res. 14 (C) Kammaren antog med acklamation res. 13 som motförslag i huvudvoteringen. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 5 C, 4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU4 Totalförsvaret 2021–2025 Punkt 3 (Central samordning och organisation av totalförsvaret) 2. res. 4 (L) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 6 (Civilplikt) 2. res. 10 (S, C, L, MP) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD 10:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 13 (Beredskapslagring) 2. res. 20 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 18 (Förstärkning av det civila försvaret och krisberedskap) 2. res. 24 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP 24:11 M, 3 KD Avstod:10 SD, 4 V Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 23 (Dimensionering av Försvarsmakten för stöd till samhället) 2. res. 34 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 35 (Framtida ekonomiska förutsättningar) 2. res. 52 (M, KD) 3. res. 53 (SD) 4. res. 54 (L) Förberedande votering 1: 10 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 14 för res. 9 för res. Kammaren biträdde res. 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 MP 52:11 M, 3 KD Avstod:10 SD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2. res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 1 M, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:10 M, 4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. AU6 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen Kammaren biföll utskottets förslag. SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kammaren biföll utskottets förslag. § 8 (forts. från § 5) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 48 (L): Liberalerna sätter skolan och utbildningen först, och jag vill börja med att yrka bifall till utbildningsutskottets förslag. Det handlar i huvudsak om vilka statliga anslag vi vill ge förskola, grundskola, gymnasium, yrkeshögskola samt högre utbildning och forskning. Jag har haft förmånen att gå i en bra skola med lugn, studiero och respekt för lärare samt en rektor som alltid var närvarande. – det var – hade man respekt för lärarna och rektorerna. Även föräldrar hade faktiskt respekt för skolan, för lärarna och för rektorerna. Jag har lyssnat noga på de tidigare talarna, herr ålderspresident, och tyvärr kan jag konstatera att man missar eller riskerar att missa grundproblemet i svensk skola, nämligen kvaliteten i undervisningen och den allt större andelen obehöriga lärare. Det bidrar tyvärr till den pedagogiska segregation som har varit ett problem i åtminstone . Många av de anslag eller ekonomiska förslag som finns i detta budgetbetänkande är ytterligare ett sätt för staten att gå in i ett system som vi menar inte fungerar fullt ut. Det handlar om att lappa och laga och sy till ytterligare en tygbit på lapptäcket. Det är ingen hemlighet att vi i Liberalerna var emot kommunaliseringen av skolväsendet. Det har lett till orealistiska och oacceptabla kvalitetsskillnader. Det har lett till skillnader i ambition och i satsningar, och det har lett till att det inte är lika villkor på lokal nivå. Det kan skilja sig inte bara mellan och inom kommuner utan till och med inom skolor. Det finns inget viktigare, herr ålderspresident, än att alla elever oavsett vilken skola de går på – oavsett om det är en fristående eller skola och oavsett vilken kommun de bor i – möter de allra bäst utbildade och mest erfarna pedagogerna. Forskningsrapport efter forskningsrapport sedan åtminstone 2007 bekräftar detta. Jag har tagit del av bland annat en doktorsavhandling från , och 2015 gjordes en studie vid som tittade på hur lärarbehörigheten påverkar resultaten. Det har alltså kommit flera rapporter. Vi kan ha synpunkter på underlaget i Pisamätningen, men i den senaste slås det ändå fast att det inte spelar någon roll hur mycket pengar vi skickar in i utbildningssystemet. Det har heller ingen direkt effekt hur personaltätheten ser ut på en skola, utan det är lärartätheten samt lärarnas kvalitet, utbildning, behörighet och ämnesbehörighet som spelar roll. Det finns ingen viktigare faktor. Jag vet att några vill vrida fokus mot någonting annat i skoldebatten, men även ni vet att den absolut viktigaste faktor som vi kan påverka för att höja undervisningskvaliteten och höja kvaliteten i skolan är lärarnas insatser i klassrummet. Det är därför vi är engagerade i att ha en bra lärarutbildning. Det är därför vi bokstavligen tjatar om att kvaliteten måste ökas, herr ålderspresident. Antagningskraven måste skärpas, och genomströmningen måste öka. Fler måste examineras från lärarutbildningen, och de bästa studenterna måste lockas till läraryrket. Men lärarutbildningen kan inte ensam lösa lärarbristen. Det finns just nu inget mer akut problem i svensk skola än kvaliteten på undervisningen, vilken är kopplad till – och, skulle jag vilja säga, direkt påverkad av – lärarbristen. Det skulle behöva rekryteras 45 000 lärare inom förskola, grundskola och gymnasieskola de närmaste tio tolv åren. Vårt huvudproblem, om jag får lyfta upp det här, är förskolan och . Även i förskolan, som vi har lyft upp som en stark förebild också internationellt, börjar vi nu se skillnader i kvalitet. Även tillgången till utbildad personal skiljer sig markant beroende på i vilken stadsdel eller kommun jag råkar ha mina barn i förskoleverksamhet. Några av oss är småbarnsföräldrar, och vi följer denna oerhört viktiga verksamhet när vi lämnar och hämtar våra barn i förskolan. Vi vet hur viktigt det är med det pedagogiska, med bemötandet och med att man har ett pedagogiskt ledarskap i barngrupperna – med utbildade förskollärare. Här ser vi att siffran är – av dem som arbetar inom förskolan har inte någon förskollärarutbildning. Andelen barnskötare är också relativt hög, och presenterade en utredning där hon tittat på kvaliteten i barn- och fritidsprogrammet och barnskötarutbildningen. Hon konstaterade det bekymmersamma att det finns en grupp personal inom förskolan som inte har någon relevant pedagogisk utbildning över huvud taget. Det måste angripas. Därför måste vi få till fortbildning, och därför måste vi få till det språklyft i förskolan som Liberalerna har arbetat aktivt för i den här budgeten. Vi måste lyfta språknivån, och vi måste lyfta barnens ordförråd. Vi måste öka deltagandet i förskolan, inte minst i de utsatta områdena. Det är också därför vi även i och skolpolitiken generellt fokuserar på de utsatta och särskilt utsatta områdena. Det är nämligen där vi har skolenheter med decennier av låga resultat. Det är där vi har lärarflykt och rektorsbyten samt elever som inte får möta de utbildade, bra lärare de egentligen ska möta. Det är här den pedagogiska segregationen slår med full kraft – förutsättningarna, jämlikheten och villkoren är inte desamma för den som råkar gå på en viss skola som råkar ligga i en viss stadsdel. Det är detta som engagerar oss liberaler, och det måste vara ett fokus även för svensk utbildningspolitik att lyfta alla skolor och inte bara fokusera på de av eleverna som går i de fristående skolorna. Vi ska fokusera på av skolenheterna, och vi ska fokusera på de kommunala verksamheter som underpresterar och har underpresterat . Vi måste lyfta upp forskning kring framgångsrika skolor, där det viktigaste är att man har en gemensam bild och inriktning. Det viktigaste är att man har ett fokus på kunskap och elevernas förutsättningar och att de får rätt stöd. Det andra är att man har tillgång till utbildade, ämnesbehöriga och behöriga lärare. Jag hör fortfarande i utbildningsdebatten att man vill göra det lite enklare att bli lärare. Man vill skapa ännu en omväg för människor att komma in på lärarutbildningen eller få ut en lärarlegitimation, och man säger att det inte gör så mycket att skolor anställer obehöriga lärare. Men det har direkt effekt på resultaten och på kvaliteten, herr ålderspresident. Liberalerna kommer att fortsätta lyfta upp skolan och utbildningsväsendet, och inte bara genom den extra skolmiljarden och språklyftet. Vi kommer att fortsätta jobba för att staten ska överta huvudmannaskapet, för det kommer på allvar att öka likvärdigheten, kvaliteten och villkoren i hela landet. 49 (M): Det har varit en omfattande och intressant debatt . Utbildning följer en egentligen i stort sett genom hela livet och väcker många diskussioner. Alla har synpunkter på hur utbildningen ska utföras. Att vi inte alltid är överens har framkommit här under debatten. Eftersom vi inte alltid är överens vill jag inleda med att avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 16. Vi redovisar i stället vårt ställningstagande i vårt särskilda yttrande. Jag går vidare till utbildning och universitetsforskning. Det är områden som alltid är aktuella, egentligen i vilken verksamhet som helst. Just nu kan man väl säga att det är medicinsk forskning och vaccinforskning som är högaktuellt. Själv har jag haft förmånen att studera både på högskola och på universitet – en möjlighet jag önskar att fler ska få, oavsett bakgrund. För att nå detta är det förstås viktigt med ett bra skolsystem. Som min kollega tidigare i debatten förtjänstfullt redogjort för är det väldigt viktigt att skolan fungerar, från förskola till grundskola och gymnasium, så att man kan nå till högskola och universitet. Jag har besökt flera högskolor och universitet och tänker fortsätta med det när pandemin tillåter. Flera lärosäten samarbetar, och många har olika inriktningar. Detta är någonting som vi moderater vill uppmuntra ännu mer. Vi ser även att de så kallade holdingbolagen, som har funnits under , fortsätter att utvecklas och förbättras, detta för att forskning och utveckling från lärosätena ska nå ut till samhället och näringslivet. Vi debatterade detta , när i en rapport hade kommit med svidande kritik mot regeringen för bristande styrning och förvaltning. Vi moderater har drivit att digitaliseringen måste öka inom utbildningsområdet. Detta tycker vi inte att regeringen har prioriterat tillräckligt mycket. har det dock varit skarpt läge såväl på gymnasiet som inom högskola och universitet. Det har satt stor press både på föreläsare och på elever och studenter, och naturligtvis också på att den tekniska utrustningen ska fungera. Det har varit väldigt skiftande kvalitet på undervisningen, och det kan bara bli bättre. Många ställer krav på att det måste kunna fungera eftersom detta nog kan hålla på ytterligare en period. Studenterna saknar förstås sina kurskamrater, kanske också sina föreläsare och inte minst de aktiviteter som brukar förknippas med högre studier. Det har varit en prövning för många , och troligtvis fortsätter den även . Det är alltså mycket som behöver göras på området. vill ändå fortsätta att utveckla distansstudier. Det är någonting som används mycket utomlands, till exempel, och vi vill kunna använda det ännu mer. Naturligtvis vill vi dock också kunna ha fysiska föreläsningar igen. Som tidigare nämnts råder det stor brist på förskollärare och lärare. I förhållande till regeringens förslag vill se vi en höjning av anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . Höjningen avser satsningar på att utöka karriärtjänstreformen till att också inbegripa förskollärare, fler vägar in både till förskolläraryrket och till läraryrket genom en kompletterande pedagogisk utbildning samt en satsning på ytterligare vägar till dessa yrken. Vi föreslår en satsning på Teach for .