prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — Om man har en höna eller kanske två hönor och kanske en tupp och vill ha fler hönor – man vill få ägg att sälja någonstans, man vill kanske äta fler ägg eller kunna sälja sina hönor – behöver man lite olika saker. Man behöver såklart foder till hönorna. Man behöver kanske värmelampor, så att äggen mår bra och kan kläckas. Man behöver ha isolering, så att det inte blir för kallt på hönsgården. Man behöver kanske någon form av stängsel runt den plats där hönsen bor. Allt detta är alltså grundförutsättningar för att man ska få fler höns. Översatt till det politikområde vi talar om handlar det om att man behöver utbyggt bredband, vägar som fungerar, utbildning som fungerar, energi och el, alltså den grundläggande infrastruktur som behövs i botten. Det är statens grundläggande åtagande för att vi ska kunna få tillväxt, för att hönorna ska bli fler och för att äggen ska värpas och kläckas . Men utanför hönsgården finns det en massa rävar. Det spelar inte så stor roll hur många värmelampor, hur mycket isolering eller hur mycket foder man öser på hönorna om det kommer in rävar och tar dem. Det kommer rovdjur och förstör för vår tillväxt, alltså för hönsen som vi ska föda fram. Exempel på rävar kan vara höga skatter, tuff byråkrati, långa tillståndsprocesser och myndigheter som är svåra att ha att göra med. Även om man har infrastrukturen på plats kommer de att hindra tillväxt. Oavsett hur mycket stöd och bidrag man ger och hur mycket man än bygger ut infrastrukturen blir det ingen bra output om det kommer rävar och äter upp våra hönor. I de här debatterna är det lätt för politiker att säga att man gör saker. Det är lätt att peka på 1 miljon här eller där i budgeten – sådant som ibland lite hånfullt brukar kallas för pressmeddelandepengar. Det är små satsningar här och där – en liten värmelampa som man sätter upp i hönshuset. Men det är viktigt att komma ihåg att även om vi bygger isolering och värmelampor, även om vi öser på med foder och även om vi ser till att infrastrukturen fungerar går det inte att få tillväxt i hela landet om man inte också har ihjäl rävarna, alltså minskar byråkratin, ser till att förkorta tillståndsprocesserna och ser till att näringslivet mår bra med konkurrenskraftigt låga skatter. I diskussionen om den regionala politiken tenderar vi politiker att gilla konflikter. rör jag mig lite bort från rävberättelsen, för jag tror att ni har förstått poängen. En konflikt som många politiker gillar att måla upp, förstora och elda på är den konflikt som finns mellan stad och land. Men, fru talman, jag vill vända mig mot politiker som försöker göra svensk politik till en konflikt mellan stad och land, för det är faktiskt inte någon intressekonflikt mellan stad och land på riktigt. Staden behöver hela , och de som bor utanför städerna behöver städer. Jo, vi behöver platser där tillväxt skapas och där jobb skapas, oavsett i vilken del av landet de finns. Vi behöver centrum för kunskapsutveckling och forskning, som ofta hamnar i städer. Men vi behöver också spetskompetens när det kommer till produktion. Vi behöver vår gruvindustri, vår skogsindustri och vårt lantbruk för att hela landet ska fungera och gå runt. Det finns ingen inneboende konflikt mellan stad och land. Vi är en och samma. För att det ska fungera ordentligt tror jag att vi politiker behöver sluta att elda på denna konflikt och i stället se de likheter och möjligheter som finns. Jag talade med en kollega som är politiker i en av våra nordliga kommuner och som poängterade likheterna mellan fjällkommunerna och skärgårdskommunerna i landet. Det finns likheter i fråga om antalet minuter som det tar att ta sig till arbetsplatsen. Det finns likheter i fråga om att service försvinner. Det finns likheter i fråga om att det inte alltid finns ett ordentligt utbyggt bredband. Det finns ofta likheter i fråga om socioekonomi. Det finns likheter i fråga om att det ofta är lokala ekonomier som är säsongsbaserade. Jag talade med en annan kollega från en gammal bruksort, där bruket tyvärr har lagts ned och där strukturomvandlingar har gjort att människor har flyttat. Kollegan pekade på de socioekonomiska likheterna mellan våra bruksorter och våra förorter i . Det är också en sak som vi måste ha med oss. Man har liknande utmaningar oavsett var i landet man bor. Det handlar i grunden om att se till att få bort rävar, få bort onödig byråkrati och få bort onödigt höga skatter som gör att människors drivkraft, människors frihet, människors entreprenörskap och människors förmåga att lyfta sig och platsen där de bor hålls tillbaka. Men det handlar också om att se till att den grundläggande infrastrukturen finns. Om man ska etablera ett företag ska man alltid veta att det finns energi, att det finns el och att det finns utbildningar som fungerar. Det handlar om att vi nu i coronans spår tar vara på de möjligheter som finns när till exempel många universitet har blivit bättre på distansundervisning och distansutbildningar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i detta betänkande. Jag är glad över skattesänkningarna. Jag är glad över de skatteåtgärder som Liberalerna har fått med i budgeten som helhet och som vi kommer att få med. Jag är glad över de förslag som rör infrastrukturutbyggnaden och som finns med i just denna del av budgeten. Och jag uppmanar mina riksdagskollegor att fundera på det där med rävarna lite mer och att inte bara fokusera på värmelamporna. 126 (M) replik: var det en butikshandlare som vädjade till näringsministern och de övriga samarbetspartierna om ett tydligare och tidigare stöd för dem som drabbats hårt av coronapandemin. I ett av etermedierna vädjade en frisör som drev sin verksamhet som enskild firma på samma sätt om stöd för sin privatekonomi och för företagets överlevnad. När det gäller enskilda firmor vet vi att fattade ett beslut , där man ställde kravet på regeringen att återkomma. Det blev in i krisen som näringsministern och övriga regeringen kom med ett sådant förslag till . Vi vet också att det för tusentals företag är en ohyggligt lång handläggningstid för en del av de stöd som finns. För många företag handlar det bokstavligen om deras överlevnad. De har kanske brottats med konsekvenserna av pandemin . De har kanske använt en hel del av det egna kapitalet. De kanske till och med har skjutit till egna pengar. De har vidtagit de åtgärder som de kan vidta – de har till exempel sagt upp personalen eller korttidspermitterat. Och så kommer det en andra våg. Och det är en ryckighet och osäkerhet i det som , , och har förhandlat fram. Jag tänkte bara fråga om hans och Liberalernas ansvar i detta. Hur tänker ni bidra till att ta ur de problem som drabbar företagare? 127 (L) replik: Då kan jag meddela ledamoten att det som vi har gjort i detta samarbete är att vi har lyft in saker som permitteringar. Vi har lyft in både omsättningsstöd och omställningsstöd. Vi har lyft in de åtgärder som ligger på skattesidan. Vi har drivit dessa saker. Hade det inte varit för Liberalernas medverkan i denna konstellation hade vi inte sett de företagsstöd som faktiskt har gjort att många företagare har klarat sig och klarar sig. Men jag vill säga att jag håller med om att det har varit för hattigt. I grunden är det problematiskt – och det har Liberalerna lyft fram – att man kan presentera åtgärder som handlar om smittskydd och som innebär att vissa i praktiken får näringsförbud utan att presentera de kompensatoriska åtgärderna. Regeringen väljer att presentera restriktioner. Det har tyvärr inte gjorts tillsammans med januariavtalspartnerna. Det är någonting som regeringen gör. Därefter träder förhandlingar in, och i de förhandlingarna har vi drivit frågan om de ekonomiska hjälpmedel som jag tror att både jag och ledamoten egentligen tycker om. Vi har kritiserat detta. Jag hoppas att vi kommer att få stöd när processen går vidare, när vi diskuterar pandemilagstiftning och så vidare längre fram, i fråga om att kompensatoriska åtgärder bör presenteras som restriktioner. Det handlar i grunden om att regeringen, när man fattar beslut om restriktioner, också ska få ett underlag vad gäller ekonomin. Man ska veta vad det är man fattar beslut om, och där ingår vilka kompensationer som kommer att krävas. 128 (M) replik: Det var väl så sent som i går som regeringens företrädare presenterade ett utkast till en så kallad pandemilag. Jag tror att initiativet är rätt, för dagens lagstiftning har varit kantig och konstig. Vissa verksamheter har fått hålla stängt, till exempel nöjesparker. Andra verksamheter, som djurparker, har kunnat hålla öppet. Det går inte att försvara och förklara för en omgivning. Det är alltså rätt att göra detta. Men det är för mig obegripligt att regeringen kan komma med detta utan att koppla det till att företag ska få kompensation. Det är över huvud taget inte acceptabelt för . Detta måste tydligt gå hand i hand. Sedan har vi det som har varit . Jag tycker att en lärdom så här långt har varit att det har tagit för Liberalerna och de andra januaripartierna att komma överens om att stöd faktiskt behövs. Det har tagit för er att komma med konkreta lagförslag om omställningsstöd och annat i . Sedan har det tagit alltför för myndigheten att fatta beslut. Ett antal tusen företag som riskerar att gå i konkurs har hamnat i kläm. Jag hoppas att ni bidrar till att försöka styra upp detta inpå nyåret. 129 (L) replik: Det låter nästan som att har läst någon av Liberalernas debattartiklar i detta ämne. Precis de saker som Hjälmered lyfter fram är saker som Liberalerna gång på gång har lyft fram. Ekonomiska stöd krävs, och de krävs . Det krävs att de når fram. Personer och företag, oavsett bolagsform, ska kunna få stöd som kompenserar för coronarestriktionerna. Jag ser fram emot att tillsammans med och hans parti och andra partier i jobba för att vi ska få en lagstiftning som innebär att regeringar behöver presentera kompensatoriska åtgärder som de presenterar restriktioner. Det handlar i grund och botten dels om att det skapar en rättssäkerhet för våra företagare och ser till att vi kan ha företag också , dels om att man ska kunna ha ett beslutsunderlag. 130 (V) replik: Jag reagerade lite på paralleller mellan skatt och hönesmaskande rävar. Men pratar vi om regional utveckling. Vi har sett att samhällsservicen har lämnat lands- och glesbygden. Man har gjort en rad förändringar som har försvagat landsbygden, och många känner att de inte kan bo kvar där de faktiskt har sina jobb, sina hem och så vidare eftersom det är så pass stor skillnad mellan att bo i lands- och glesbygd och att bo i storstäderna. Man har sett hur vårdcentralerna och sjukvården har lämnat orten, kollektivtrafiken är icke existerande och så vidare. Man skulle kunna säga att stängslet inte är underhållet på grund av att det saknas skattefinansiering och att fodret är näringsrikt. Som ledamoten tog upp frågan känner jag lite att man glömmer vilken skillnad skatter faktiskt gör i sådana här områden. Man glömmer också hur viktigt det är för företagen. Man ska inte glömma att drivkraft och innovation skapas tack vare skattebetalarnas stöd. Företagare behöver väldigt många saker runt omkring sig för att få företagen att funka. Man behöver vägar, sjukvård, bostäder och så vidare. Annars kan man inte ha företag ute i gles- och landsbygden. 131 (L) replik: Det är helt rätt att man behöver vägar, skolor, sjukvård, polis, rättsväsen och en massa saker oavsett var i landet man bor. Detta är saker som det finns satsningar på i budgeten. I min berättelse om räven och hönan är detta värmelamporna och det som man föder upp hönorna med. Poängen här är ju att vi också måste låta människor, oavsett var i landet de bor, få använda sina drivkrafter, få använda sin frihet och få sin plats att blomstra. Man måste kunna starta ett företag, en verksamhet som ser till att det ekonomiska välståndet växer, som ser till att det blir en bättre plats att leva och bo på också för andra och som ser till att vi får en mer levande landsbygd överallt i hela landet. Det är där rävarna, alltså de höga skatterna, de långa tillståndsprocesserna och den tuffa byråkratin, sätter käppar i hjulet. Ledamoten frågar mig om jag inte vet vilken skillnad skatter gör. Jo, jag vet att en hög skatt innebär att en person som växer upp med små ekonomiska marginaler inte får någon möjlighet att spara ihop till ett startkapital eller en insats till en lägenhet eller ett hus. Jag vet att höga skatter på landsbygden, till exempel, gör att människor väljer att flytta därifrån. Jag förstår att höga skatter gör att det blir svårare för företagare också utanför städer att anställa kompetent arbetskraft. Jag kan meddela ledamoten att jag känner till vilken skillnad den höga skatten i vissa av våra landsbygdskommuner gör. Den gör så att tillväxten inte kan ta fart, och den gör så att vi inte får råd att bygga den infrastruktur, de värmelampor, som efterfrågas. 132 (V) replik: får man känslan av att det är svårt att starta företag i . Det är det faktiskt inte jämfört med i andra länder. Det man behöver är till exempel bättre lånegrunder. finns det knappt banker ute i landsbygden som har koll på vilka svårigheter som finns för att starta ett företag under de premisserna. Även företagare behöver känna social trygghet, och där tror jag att vi kan göra mycket mer än . Det är sådana åtgärder som företagarna behöver. Att förenkla regler och så vidare har regeringen jobbat med, men det finns andra saker. Man behöver kanske se till att man använder våra medel på rätt sätt. gör man inte det. försöker man till exempel få företag att öppna privata vårdcentraler ute i landsbygden trots att de inte vill, eftersom de inte tjänar tillräckligt med pengar. Sådant går våra skattepengar till. 133 (L) replik: I fråga om den grundläggande sociala infrastruktur som staten ska ta ansvar för finns det ingen skiljelinje i svensk politik: Alla partier i den här kammaren vill ha skola, sjukvård, omsorg och infrastruktur som funkar runt om i hela landet. Vi har lite olika idéer om hur det ska gå till, men alla är med på det. Det är lite märkligt – eller kanske egentligen inte – att säger sig veta vad företagare behöver och vill ha. Det råkar vara samma saker som alltid tycker att man ska ha, oavsett vilken grupp man pratar om. När jag pratar med företagarföreningar och enskilda företagare säger de till mig att de behöver regelförenklingar, minskad byråkrati och sänkta skatter. Det måste bli enklare och billigare att anställa var än i man bor. De ber helt enkelt om sin frihet, och det är någonting som ofta har svårt att ge näringsidkare, så också i den här debatten. 134 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Politiken för regional utveckling ska ge alla delar av möjligheter att utvecklas efter sina förutsättningar. Det gäller städer, tätorter, landsbygder och glesbygder. Möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet måste förbättras. Vi behöver en grön återhämtning – en grön omställning som hejdar klimatförändringarna, en grön omställning som gör till ett fossilfritt välfärdsland med jobb, trygghet, service och ekonomisk utveckling. Vi behöver en grön återstart för att möta den kris som utlösts av coronapandemin och starkt påverkat situationen på arbetsmarknaden och för många av våra företagare runt om i landet. Den gröna given är EU:s instrument för att starta om ekonomin i en hållbar väg med massiva offentliga investeringar. Det handlar om satsningar på att styra privat kapital till klimat- och miljöåtgärder med ett samordnat finansiellt system som ska främja hållbarhet, som stöder omställningar i alla sektorer. utsågs till det land som ligger längst fram i klimatarbetet. Det är jag och mycket stolta över. Med anledning av den pågående pandemin har EU beslutat om ett mer flexibelt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik för programperioden. Inom ramen för React-EU har EU även föreslagit mer medel. Medlemsstaterna kan själva utifrån regelverket bestämma hur de här pengarna ska fördelas och vilket fokus som insatserna ska ha. I kommer insatserna att bidra starkt till den gröna och digitala omställningen, och med strukturfondspartnerskapen har vi en politisk och ekonomisk kraft som kan bidra i det arbete som kommuner, regioner och företag runt om i hela landet är med och tar initiativ till. får satsningarna en starkare koppling till klimat‑, miljö- och energiomställning. En bekant kontaktade mig för någon vecka sedan. Hon hade lyssnat på en klimatprofessor. Så viktigt och intressant, sa hon. Men hon saknade den positiva klimatvisionen. Vi behöver bli mer klimatpositiva. Vi ska inte bara nå negativa utsläpp, utan vi måste också se till att kunskapen om klimatomställningen som politikens prioritering nummer ett måste bli mer känd. Vi måste bli bättre på att beskriva det positiva med att ska bli ett fossilfritt välfärdsland, att ska vara ett land med friskare luft, renare vatten, friskare människor, bättre mat och med en stark framtidstro. Vi måste berätta att åtgärder för klimat och skydd av natur hänger ihop, att det skapas fler jobb, att den ekonomiska utvecklingen kan stärkas när pengar investeras och när investerarna söker hållbara projekt att investera i. Att ställs om är inget hot. Det är klimatförändringarna som är hotet. Klimatlagen och klimathandlingsprogrammet lägger grunden för vår positiva berättelse om hur vi ska klara av klimatomställningen. Arbetet pågår för fullt. startade vi kraftfullt med att fasa ut villaoljan. Det var tack vare . måste vi öka på takten för att ersätta alla fossila bränslen och utveckla smartare lösningar som drar mindre energi, som utvecklar smarta elnät och leder till ett smartare , ett grönare och ett mer sammanlänkat . Vi behöver satsa på bredband, utbildning, företagande och social inkludering. Effekterna av megatrenderna globalisering, digitalisering, klimatförändringar och demografiska förändringar formar det ekonomiska landskapet i landsbygderna starkt. Jag har sett flera samhällsdebattörer reflektera över att urbaniseringen kanske kan hejdas om våra digitala arbetsformer som vi utvecklar nu under pandemin kan finnas kvar efter . Digitalisering kan verkligen stärka arbetet för landsbygdernas utveckling. När jag besökte Glesbygdsmedicinskt centrum i visade de att utvecklingen av de digitala vårdformerna inte bara ger bättre vård till människor i glesbygd utan också större miljövinster. Att digitaliseringen ska ha sin kraftkälla och utvecklingspunkt i glesbygden är en stor och viktig poäng för . I glesbygden är den demografiska utvecklingen som den ser ut nu den demografiska utveckling vi kan se i städerna . Därför ska vi utveckla ny teknik och nya lösningar också på landsbygden . Vi borde nog kalla Region satsning inte bara Glesbygdsmedicinskt centrum utan även för framtidsmedicinskt centrum. Vi behöver prata mycket mer om omlokaliseringen av jobb i våra myndigheter. En av de satsningar som regeringen gör på området naturnära jobb ger möjligheter att få fler jobb i bland annat SGU i . Det är viktiga jobb för en liten ort i . Jag har själv besökt SGU och pratat med dem som jobbar där. De naturnära jobben behövs för att säkerställa att gamla borrkärnor täcks över så att de inte skadar djur och natur eller människor som rör sig i skogarna. Teknikutvecklingen behövs, men det behövs också människor och företag som kan vara med och förändra. har en mycket viktig roll i omställningen till ett grönare och koldioxidsnålare samhälle. är med och skapar en livskraftig landsbygd med arbeten, välfärd och bostäder. Ett hållbart utnyttjande av naturresurser är grunden för en starkare ekonomi. Satsningar på biologisk mångfald i skogen är grunden för exportframgångar i skogssektorn. Klimatanpassning, riskförebyggande motståndskraft och minskad sårbarhet måste vara grunden för övergången till en cirkulär biobaserad ekonomi. Klimatomställningen ska vara rättvis. Den ska göras så att människor och regioner kan hantera de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna som omställningen till ett klimatpositivt innebär. Fonden för en rättvis omställning kommer att bidra till att stål-, mineral- och metallindustrin i övre kan ställa om. Den tunga industrins omställning kräver absolut mycket el. och omställning bygger på produktion av vätgas att använda i sina processer. För den typen av produktion passar det bra med stora mängder förnybar el och de vindkraftssatsningar vi ser i . Det kan vara bra att känna till att åtminstone KD nämnde att kärnkraften inte passar bra till just detta. står inför stora utmaningar. Landsbygden är viktig. Vi ledamöter i riksdag representerar hela landet, och vi måste jobba mer för hela landet. 135 (M) replik: Skogen är ett område som jag tycker förenar svensk ekonomi, grön omställning och en levande landsbygd. Vi vet att det har funnits, och finns, ett antal frågor som är utomordentligt viktiga för skogen, skogspolitiken och inte minst de ett par hundra tusen skogsägarna. stoppades den stora diskussionen om den så kallade biotopinventeringen. Det finns nu en pågående diskussion om det som kallas taxonomi, det vill säga om svenskt skogsbruk ska klassas som hållbart eller inte hållbart. kom ett förslag om att tillsätta en skogsutredning. Jag vill ta upp den sista punkten med . Är det hennes, och de andra samarbetspartiernas inriktning att öka de skogliga avsättningarna? Eller handlar inriktningen på politiken, givet den utredningen, om att minska avsättningarna och därmed stärka äganderätten i den svenska skogspolitiken? 136 (MP) replik: ska vi diskutera det område som handlar om skogspolitiken. Då kan vi gå in mer noggrant på området. Det är helt riktigt att lade fram sitt förslag . Det är en omfattande utredning som innehåller många olika delar. Jag tror inte att det finns något enda politiskt parti eller en aktör inom skogsområdet som är nöjda med hela utredningen, utan det finns åsikter om många delar i detta. Det visar lite grann att ändå har tagit sitt ansvar på allvar och försökt att lägga fram ett väl balanserat förslag. Med tanke på att vi är många som är lite sura på hoppas jag att vi kan få en bättre dialog om skogsfrågorna . Det förtjänar näringen, skogen och naturvården. För är det viktigt att det finns två stora ambitioner. En är att vi måste klara klimatutmaningen. En annan är att vi också måste klara den biologiska mångfalden. Det är en självklarhet för oss att det ska gå att ta fram en politik som förenar de delarna. Varför är det så viktigt? Jo, för att de internationella forskarna på området biologisk mångfald och klimatforskarna samstämmigt säger att det är helt nödvändigt att klara målen för den biologiska mångfalden om vi också ska klara klimatmålen. 137 (M) replik: Politik är att vilja, brukar det heta. Jag noterar att bland de fyra samarbetspartierna tolkar man just skogspolitiken helt olika, om inriktningen är att öka avsättningar och minska äganderätt eller om det handlar om att hålla igen på det senare för att öka äganderätten. och de andra behöver vara tydliga; vad är inriktningen framåt, så att de 300 000 privata skogsägarna vet vad inriktningen på politiken är? Vidare diskuteras nu den så kallade taxonomin. Det finns ett konkret förslag som Skogsindustrierna och andra hävdar är utomordentligt dåligt för skogspolitiken och kan äventyra den hållbara svenska skogsbruksmodellen. Delar uppfattningen att det är ett dåligt förslag från som borde stoppas eller dras tillbaka? 138 (MP) replik: Jag är väldigt glad över att är ett land som har många enskilda skogsägare. Det är viktigt för vårt skogsbruk att vi har det. Jag är själv delägare i en skogsfastighet i norra , och jag tycker att det är viktigt att vi just har ett fokus på de små skogsägarna och inte lämnar dem i sticket. När de ska sälja sin skog till de stora skogsbolagen, som vill exportera till marknader i andra länder och ställer krav på att den biologiska mångfalden i skogen ska skyddas, får vi inte lämna den lilla skogsägaren i sticket och säga: ”Du får betala dina inventeringar själv.