prot · H70977 · 2020-02-19 00:00:00 — För utskottet:88 S, 28 C, 17 L, 14 MP, 1 - 2:62 M, 59 SD, 18 KD Avstod:24 V, 1 - Frånvarande:12 S, 8 M, 3 SD, 3 C, 3 V, 4 KD, 2 L, 2 MP Punkt 3 (Hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen) 2. res. 3 (M, SD, KD) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 28 C, 2 V, 17 L, 14 MP, 1 - 3:62 M, 59 SD, 18 KD Avstod:22 V, 1 - Frånvarande:12 S, 8 M, 3 SD, 3 C, 3 V, 4 KD, 2 L, 2 MP och (båda V) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (Beslut om tillträdestillstånd) 2. res. 5 (KD) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 62 M, 59 SD, 28 C, 17 L, 14 MP, 1 - Avstod:24 V, 1 - Frånvarande:13 S, 8 M, 3 SD, 3 C, 3 V, 5 KD, 2 L, 2 MP (KD) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU13 om jämställd sjukfrånvaro Punkt 1 (Jämställd sjukfrånvaro) 2. res. 1 (S, V, MP) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:1 S, 62 M, 59 SD, 28 C, 18 KD, 17 L, 1 MP, 1 - 1:87 S, 24 V, 13 MP, 1 - Frånvarande:12 S, 8 M, 3 SD, 3 C, 3 V, 4 KD, 2 L, 2 MP (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Översyn av sjukförsäkringen och åtgärder mot den ojämställda sjukfrånvaron) 2. res. 2 (SD) 3. res. 4 (L) 59 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 1 C, 24 V, 18 KD, 14 MP, 1 - Avstod:27 C, 17 L, 1 - Frånvarande:12 S, 8 M, 3 SD, 3 C, 3 V, 4 KD, 2 L, 2 MP SfU14 om mörkertal inom bostadstillägget Punkt 1 (om mörkertal inom bostadstillägget) 2. res. 1 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 28 C, 23 V, 18 KD, 14 MP, 1 - Avstod:1 V, 17 L, 1 - Frånvarande:12 S, 8 M, 3 SD, 3 C, 3 V, 4 KD, 2 L, 2 MP (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. § 17 (forts. från § 14) Folkhälsofrågor (forts. SoU5) 104 (KD): Att förebygga ohälsa och sjukdom är den bästa investeringen för såväl landets invånare som samhället i stort. Kunskap om betydelsen av bra kost, motion och en sund livsstil finns hos de allra flesta i . Folkhälsan utvecklas positivt, och medellivslängden ökar. ökar stress, psykisk ohälsa, rökning, alkoholriskbruk, stillasittande, övervikt och andra hälsoproblem hos vissa grupper. folkhälsopolitik syftar till att stödja den enskilde i att göra hälsosamma val. Det ska vara enkelt att göra rätt. Vi kristdemokrater står bakom alla våra reservationer i betänkandet, men jag yrkar bifall endast till reservation nr 3. är samordningsansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan när det gäller insatser för en god och jämlik hälsa samt stödja stat, regioner och kommuner i genomförandet och uppföljningen av folkhälsoarbetet. För att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt förebyggande folkhälsoarbete krävs en tydlig nationell strategi med riktlinjer och en handlingsplan med konkreta delmål som bygger på evidens. Detta är något som saknas , och enligt vår mening bör regeringen säkerställa att det skapas omgående. Det finns fortfarande stora hälsovinster att göra genom mer förebyggande arbete. Beräkningar visar att minst en tredjedel av hjärt- och kärlsjukdomarna och vart tredje fall av de tolv största cancersjukdomarna skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Det behövs en nationell strategi för astma och allergi. Allergi och överkänslighet är en av de vanligaste kroniska sjukdomarna i . Över 3 miljoner personer i landet lider av någon form av allergi eller överkänslighet. Förekomsten ökar stadigt, och det är en av våra stora folksjukdomar i . Genom ökad kunskap och satsning på förebyggande insatser går det att minska allergierna och därmed patienternas och samhällets kostnader. För att lyckas i större skala krävs att kunskapen när det gäller allergi sprids i samhället så att det förebyggande arbetet blir en integrerad del i fler verksamheter – i primärvården, i skolan, i barnomsorgen, i miljöarbetet, i arbetslivet, i byggsektorn etcetera. behövs en särskild nationell strategi för att genom riktade insatser stoppa ökningen av allergier och överkänslighet. Barns behov på detta område skulle särskilt behöva uppmärksammas. Det behövs ett förstärkt arbete med självmordsprevention. Som många har tagit upp här är det ca 1 500 personer som tar sitt liv i . Självmord är fortfarande omgärdat av okunskap, stigma och skam. Genom att få bättre kunskap om hur stort problemet är och vad vi kan bidra med kan vi förebygga tragedierna. Det förebyggande arbetet mot självskadebeteende, självmordsförsök och självmord måste stärkas. Det är därför viktigt att kunskap och evidensbaserade metoder utvecklas för att identifiera riskgrupper och på det sättet kunna rikta särskilda förebyggande insatser till personer i dessa riskgrupper. Regeringen måste stärka sitt arbete i denna del. För att säkra ett effektivt förebyggande arbete är det avgörande att följa upp att det nationella handlingsprogrammet för suicidprevention anpassas och implementeras på regional såväl som nivå. Dessa handlingsplaner kan även omfatta arbetet med första linjens sjukvård i kommuner och regioner. Det behövs en anmälningsplikt för hälso- och sjukvården och vid självmord. Fram till var det obligatoriskt att anmäla till för utomstående utredning enligt lex om någon begått självmord efter den senaste kontakten med vården. Men ändrade sina föreskrifter, och då slopades anmälningsplikten eftersom det inte fanns lagstöd för den. För att på bästa sätt arbeta preventivt för att minska antalet självmord är det avgörande med nationell statistik som belyser situationen. Vi kristdemokrater anser därför att vi behöver införa anmälningsplikt för hälso‑ och sjukvården samt vid varje självmord. Det gläder mig och oss kristdemokrater att socialutskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen som vi i princip är överens om. Det handlar om vikten av att arbeta för preventivt riktade insatser till hbtq-personer och höja kunskapen om gruppens villkor och levnadsvillkor för att minska deras ohälsa och den skillnad som finns i förhållande till andra personer. Vi ser också med glädje på tillkännagivandet när det gäller informationsplikten för hivpositiva. Effektiv behandling innebär att hivinfektion inte är en dödlig sjukdom utan en kronisk infektion. Det är alltid den behandlande läkaren som gör den medicinska bedömningen och anpassar förhållningsreglerna. Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till en översyn av smittskyddslagen med en analys om den fyller sitt ändamål vad gäller informationsplikten för hivpositiva. Genom ökad kunskap och evidensbaserade metoder kan vi förbättra folkhälsan. Och viktigast av allt: Vi kan rädda liv! 105 (L): Detta är ett motionsbetänkande. tog vi här i beslut om målen för folkhälsopolitiken och om hur målarbetet skulle genomföras inom en rad sektorer i samhället, där hälso- och sjukvården och bara är en del. Det är alltså ett brett program som vi har ställt oss bakom. När vi nu behandlar ett utskottsbetänkande blir det mer av nedslag i olika frågor som vi särskilt vill lyfta fram. Det innebär att det minst sagt blir lite spretigt. Ett exempel är det som här har förts fram om självmord. Det är oerhört viktigt att få en nollvision där, men vi har lite olika tankar om hur det ska genomföras på ett sätt som är bättre . Vi liberaler har reservation nr 11, som handlar om vaccinationsprogram för personer . Vi har ju ett vaccinationsprogram för barn, men trots att det finns god evidens för vikten av att vaccinera årsrika personer mot till exempel influensa, pneumokocker, difteri, bältros och så vidare har vi inget program där. Därför vill vi lyfta fram detta. Det är ju en generation som är särskilt utsatt för negativa konsekvenser av dessa sjukdomar. Det känns lite som om ålderismen har slagit till här. Vaccinationsprogram för barn är förstås en självklarhet, men i Liberalerna tycker vi att det skulle vara samma självklarhet med ett vaccinationsprogram för dem som är på den sista delen av livsresan och är särskilt utsatta för negativa konsekvenser av de här sjukdomarna. Sedan finns det två tillkännagivanden som är särskilt glädjande för mig, som har hållit på med hbtq-frågor hur länge som helst. Det finns lagstiftning på plats nästan helt och hållet. Vi har diskuterat värdmoderskap, som är en aktuell fråga också för hbtq-personer, och de lagstiftningsförbättringar för barn och mödrar som vi behöver. Detta är en lagstiftningsfråga där vi måste kavla upp ärmarna och komma vidare. Det vi i övrigt har att bekämpa är fördomarna. Det handlar om fördomar som finns kvar och som ligger bakom att så många hbtq-personer lider av psykisk ohälsa. Jag är väldigt glad över tillkännagivandet om att lämpligast möjliga myndighet ska ta krafttag för att hjälpa. Då handlar det inte bara om att sätta in hjälp till dem som är drabbade, utan i botten ligger att bekämpa den homofobi som finns i vårt samhälle – det är bara att skrapa lite på ytan, så ser vi den. Sedan handlar det om informationsplikten för dem som har smittats av hiv och som är så välbehandlade att de inte smittar. Jag började med den frågan 2011. ställde sig mitt liberala parti bakom detta, och skriver vi 2020. Politik tar tid. Men jag är oerhört glad över att informationsplikten nu kan bli historia. Vi har anledning att vara glada här, men det gäller särskilt alla dem som har varit smittade av hiv. De har gått igenom en resa med rädsla hos omgivningen och egen rädsla för vad som ska ske med deras liv framöver. För dem blir det nu en lättnad att själva få bestämma om de ska berätta att de har genomgått den här sjukdomen och att de behandlas och inte är smittförande. Kvar finns ju att de lever med en livslång behandling. Vi andra som inte behöver sådan har inte riktigt grepp om vad det innebär, utom naturligtvis människor med diabetes och andra sjukdomar. Jag vet att det är många som hade tänkt fira . Tyvärr har vi passerat voteringstiden, och är det riksdagsfritt, så firandet får skjutas upp . Men har man väntat eller går det nog att vänta till. Jag yrkar bifall till reservation 11. 106 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till socialutskottets förslag. Folkhälsa för mig som socialdemokrat handlar om hela livet. Det handlar om hur vi bor, om vi har tillgång till utbildning och arbete, om vi upplever trygghet och har en social tillhörighet och om vi får vara friska. lever tyvärr många människor i ett utanförskap där det kan skilja upp till tio levnadsår beroende på var man är född och i vilken stadsdel man lever. Många barn får inte den start i livet som de förtjänar. Framför allt behöver vi se ett samhälle där riksdag, kommuner och regioner tillsammans tar ett större ansvar för att god folkhälsa ska vara tillgänglig för alla medborgare. har därför fått regeringens uppdrag att regelbundet redovisa resultatet när det gäller folkhälsa för alla medborgare. Skarpa, mätbara mål tas nu fram . Regeringen är tydlig med att vi på ett bättre sätt måste kunna utvärdera samhällets insatser inom folkhälsan. Endast så kan vi se om arbetet gör nytta, och endast så kan vi jobba mot målet att utrota ojämlikheten under en generation. Resan till ett gott liv börjar redan i moderns mage, och för att ge en bra start behöver samhället lägga resurser på att stödja ett gott föräldraskap och erbjuda goda uppväxtvillkor. Förutom en generös föräldraförsäkring behöver samhället erbjuda väl utbyggda familjecentraler, öppna förskolor och en tillgänglig förskola med lagom stora barngrupper. Vi vet enligt forskningen att barnets tillgång till språklig, social och kognitiv utveckling i barndomen påverkar barnets framtida hälsa, förmåga att ta in kunskaper och i en förlängning möjligheten till en anställning och egen försörjning. Även fysisk aktivitet och goda matvanor är något som formas . Tyvärr ser vi även här en ojämn utveckling. Barn i våra utsatta områden utvecklar i högre grad fetma än barn i andra stadsdelar. Samhället måste här ta ett större ansvar och bör via förskolor och skolor erbjuda mer sockerfria alternativ och öka den fysiska aktiviteten. Visst är det bra med fler idrottstimmar i skolan – det står jag och Socialdemokraterna helt bakom. Men det är ännu bättre med organiserad lek på rasten, så att även de som inte gillar idrott tycker om att delta och aktivera sig. När vi bygger nya bostadsområden eller rustar upp äldre stadsdelar behöver det skapas fler lekplatser och andra ytor för spontanlek. Vi behöver se till att skapa fler grönytor och fler gång- och cykelvägar, så att den spontana aktiviteten och på väg till jobbet eller skolan verkligen blir av. När det gäller att stimulera till lustfylld fysisk aktivitet händer det faktiskt mycket positivt i . Vi behöver därför bli bättre på att lyfta fram goda exempel, som Generation med i spetsen. De arbetar aktivt för att just öka den fysiska rörligheten i förskola, skola och föreningsliv på ett positivt sätt. Jag tänkte att vi kanske skulle göra en liten övning här – nej. Vi vet att det är fler människor som begår självmord än som dör i trafiken. Framför allt är det medelålders män som väljer den lösningen. I ett humanitärt samhälle måste vi bli bättre på att upptäcka och förebygga självmord. Vi måste bry oss om och våga fråga när vi ser att människor runt oss mår psykiskt dåligt. Det är ett sätt att bry sig och en medborgerlig plikt, tycker jag. har Socialdemokraterna, kommit överens om att bekämpa psykisk ohälsa. I det ingår bland annat att stärka suicidpreventionen genom ökade resurser till kunskapsspridning och stöd till organisationer som arbetar förebyggande. ökades stödet för detta ändamål, så nu fördelas ca 20 miljoner till detta viktiga arbete. Regeringen har också gett i uppdrag att lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention skulle kunna inrättas , som flera har varit inne på. Den skulle ha ett samordnat ansvar. Det är också av stor vikt att äldre med psykisk ohälsa får den hjälp de behöver. Här har SKR, Kommuner och Regioner, satt igång ett arbete med att stödja dem som arbetar inom så att de kan fånga upp psykisk ohälsa bland äldre personer. Vi vet att förekomsten av psykisk ohälsa är större bland hbtq-personer än bland befolkningen i allmänhet. Vi lever tyvärr i ett samhälle där diskriminering och osynliggörande är vardag för hbtq-personer. Därför känns det bra att socialutskottet går fram med ett tillkännagivande till regeringen om att det behövs ytterligare insatser för att minska skillnader i ohälsa mellan hbtq-personer och övriga. Slutligen, fru talman! I ett land som ska det vara tryggt att växa upp. Det ska inte spela en avgörande roll för din hälsa vilken stadsdel eller del av landet du är född i. Samhället måste ta en större kompensatorisk roll för att jämna ut klasskillnader. Här kan tillgång till stöd i föräldrarollen, genom till exempel familjecentraler, ge barn bättre förutsättningar i uppväxten. Skolan och föreningslivet har en viktig del i att fostra och ge utbildning men också i att ge barn och ungdomar möjlighet att fysiskt aktivera sig och få tillgång till god och nyttig kost. Medborgare i som mår psykiskt dåligt ska känna att de har ett gott stöd i närsamhället, genom medmänniskor och genom kommun och sjukvård. En grundförutsättning för det goda måendet handlar som sagt om att känna sig delaktig, vara betydelsefull och vara efterfrågad. Det är av stor vikt att arbetar mot en bättre och jämlikare folkhälsa – på tvären, som många har varit inne på, och inte bara i socialutskottet. Jag måste ändå nämna, , att vi har startat ett friskvårdsnätverk i socialutskottet. Det har vi gjort tvärs över. En socialdemokrat och en moderat har bildat ett friskvårdsnätverk – det är och undertecknad. Vi kommer så gott vi kan att försöka ha dessa frågor i fokus. 107 (M): Väldigt mycket har hänt i sedan den första personen diagnostiserades med aids 1982. Från att ha varit en dödsdom för bara decennier sedan är den nu att betrakta som en kronisk och behandlingsbar sjukdom. Tack vare de medicinska framsteg som gjorts och den behandling som finns är livslängden lika lång för hivpositiva som för befolkningen i stort. Hivepidemin i blev inte så omfattande som många trodde för 30–. Med en välinställd behandling är virusnivåerna omätbara och smittorisken obefintlig. Trots detta lever en rest av en gammal fördomsfull syn på hiv kvar – informationsplikten. Om det inte föreligger någon smittorisk borde det heller inte finnas någon anledning att behöva informera sin sexuella partner om sin hivinfektion. De allra flesta som smittas av hiv i smittas dessutom av personer som är omedvetna om sin status. Man kan då nästan säga att det vore rimligare att i stället ha en informationsplikt för otestade människor. Precis som anmärkt borde ta bort informationsplikten, inte minst eftersom detta är en grupp som lever under stort stigma. Det är min och förhoppning att just den översyn av smittskyddslagen som nu kräver ska leda till att vi kan lossa ytterligare en börda från en grupp som lever under väldigt stort stigma. Detta är ett väldigt brett betänkande om folkhälsa i stort. Jag skulle vilja passa på att lyfta fram ytterligare ett område, förutom informationsplikten, som är väldigt viktigt. Det gäller det andra tillkännagivande som vi behandlar i den här debatten, nämligen det om hbtq-personers psykiska hälsa. Vi vet att hbtq-personer har en sämre psykisk hälsa än heterosexuella. Självmordstankar är mer vanligt förekommande. Fler lider av beroende, ångest och depression jämfört med befolkningen i stort. Därför är det oerhört viktigt att regeringen nu ser till att vi får ett ordentligt förebyggande arbete, så att hbtq-personer stärks i sin psykiska hälsa. Vi är glada och nöjda över att utskottet kunde komma överens om detta tillkännagivande, men vi moderater hade gärna gått lite längre. Givet att stödet och det förebyggande arbetet när det gäller psykisk ohälsa för hbtq-personer skiljer sig så mycket runt om i vore det nog bra med lite mer statlig styrning. Ett tydligt exempel på detta är att bara hälften av regionerna har insatser specifikt för hbtq-personers psykiska hälsa. Det finns helt enkelt mer att göra på detta område, men jag är glad över att vi tar ett steg här . 108 (MP): Vi står inför den långsamt växande döden. Ett globalt hälsohot sänker sig som en mörk skugga över vår värld. Det är ett hot som redan är här och som dödar fler personer än om två stora flygplan skulle krascha och alla i planen skulle dö. Men det sker inte som en krasch – oväntat och explosivt. Det sker inte som med sars eller coronaviruset – hela världen är med det vackra multilaterala systemet för att sätta igång all krishantering. Nej, det smyger sig på. Men, fru talman, det är 33 000 personer som dör bara i till följd av antibiotikaresistens. Visst svindlar den siffran! Detta går nästan inte att förstå. Man kan vidga det hela: Det är 700 000 personer som dör runt om i världen. Den medicin som gjort att vi har kunnat känna oss trygga när vi har fått en lunginflammation eller en urinvägsinfektion är inte längre heltäckande. Problemet är att krisen redan har gått väldigt långt. Nya former av antibiotika är svåra att forska fram. står vi inför det faktum att vi måste göra allt för att rädda den antibiotika som vi har. Vi måste minska användningen – vi måste göra det globalt. Vi måste också vara rädda om oss själva genom att vaccinera oss. Där, mina vänner, är vi duktiga i – såväl när det gäller att motarbeta antibiotikaresistensen som att ha en hög vaccinationsgrad. av alla barn som är vaccineras i genom barnvaccinationsprogrammet. Det är en hög siffra. Vi är duktiga på det. Men vi har också ett stort problem. Det sker mycket desinformation på det här området. WHO har sagt att ett av de tio största hälsohoten 2019 var desinformation kring vacciner. Här måste vi arbeta målmedvetet. är bra på att vara restriktivt i antibiotikaanvändningen. Men vi måste också arbeta globalt, och det gör vi. I går tog regeringen beslut om en ny strategi för antibiotikaanvändningen, och den är riktigt bra. Här går vi framåt i vårt arbete. Många minns skräcken som spred sig . HTLV‑3 damp ned mitt i det glada 80-talet – rädslan, stigmat, ovissheten. Man visste inte om man kunde torka tårar utan handskar. Visst är det fantastiskt att man kan leva ett helt normalt liv om man haft oturen att drabbas av det här viruset! Man är inte längre smittsam. Det är så bra att ett enigt utskott har kommit fram till att vi ska gå vidare och se över smittskyddslagen. Man ska inte behöva informera sin partner, eller den man är tillsammans med, om att man har det här viruset eftersom man helt enkelt inte smittar längre. Minst lika viktigt är att utskottet har gått fram med ett initiativ om att man ska satsa mycket mer på hbtq-personers psykiska hälsa. Det behövs mer resurser där, och det är ett väldigt viktigt arbete som vi har framför oss. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor § 18 Alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobaksfrågor betänkande 2019/20:SoU7 Alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobaksfrågor 109 (SD): debatterar vi betänkandet angående alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobaksfrågor. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras missbruk. Genom att förebygga problem relaterade till ANDT minskar behovet av att handskas med problemens konsekvenser. Med detta finns stora vinster, både ur mänsklig och ur ekonomisk synpunkt. Tidigt förebyggande arbete innebär att missbruk undviks, något som annars riskerar att fortsätta och därmed påverka både individen och samhället . Arbetet måste börja med barns uppväxtvillkor. Möjligheter att utvecklas och göra egna val för framtiden ger trygga barn och motverkar kriminalitet och utanförskap. Familjen är alltid den viktigaste skyddsfaktorn för barn och ungdomar. Förskola och skola är nummer två. Nummer tre är att det finns bra fritidsverksamheter för barn och ungdomar. Skolan är den viktigaste arenan för det förebyggande arbetet och gör en viktig insats. Det kan dock bli bättre. Man behöver säkra skolan så att den är en rök- och narkotikafri arbetsplats för elever och lärare. Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor Ett förslag kan vara att droginformationen integreras på schemat. Det behövs fler lektionstillfällen som motiverar och stärker eleverna så att de kan stå emot nyfikenhet och grupptryck. Kunskapen ska vara baserad på forskning och tillförlitliga källor. Politik handlar om att väga för- och nackdelar mot varandra. Snus är inte ofarligt, men det är inte heller socker eller alkohol. Många svenskar har fimpat och i stället valt det betydligt mindre skadliga snuset. Till skillnad från cigaretter har snus en funktion att fylla folkhälsomässigt som ett hälsosammare alternativ till rökning. Därför bör snus och cigaretter behandlas olika, vilket också har berörts av bland annat . Alkoholkonsumtionen bland skolungdomar i har sjunkit kraftigt , vilket man kan läsa i Cans rapport om skolelevers drogvanor 2019. Man kan även se att alkoholdebuten har senarelagts, även om den positiva trenden hejdats . Systembolaget spelar en viktig roll för folkhälsan. Genom att försäljningen kontrolleras utifrån ålderskontroller förebygger det alkoholkonsumtion bland unga. har det blivit allt vanligare med lokala vinodlingar, bryggerier och brännerier i . Det visar att en ny hantverkstradition håller på att etablera sig i landet. För att inte rubba Systembolagets ställning och för att garantera vissa uppfyllda krav skulle de svenska småproducenterna kunna bli licensierade ombud för Systembolaget.