prot · H709106 · 2020-04-16 00:00:00 — Men lade vi fram en rapport som heter Motståndskraft som handlar om det civila försvaret. Där finns punkter som alla åtta riksdagspartier faktiskt är överens om. Jag ska inte räkna upp alla de 84 förslagen, det räcker inte tiden till, men jag ska lyfta fram några. Det är fyra huvudförslag som är viktiga. Det första handlar om att försörjningen av läkemedel och medicinsk utrustning måste säkerställas. Regionerna måste börja planera för vad som föreskrivs i lagen om åtgärder vid extraordinära händelser. I det ingår att lagerhålla läkemedel och sjukvårdsmaterial. görs inte detta i nödvändig omfattning vare sig på apotek, på sjukhus eller hos grossister. Detta har tyvärr visat sig med stor tydlighet under den kris vi just nu är mitt uppe i. Det andra förslaget är förändrad politisk ledning av totalförsvaret i . Vid regeringsskiftet delades ansvaret för totalförsvaret upp på två departement. Allt hade tidigare legat på samma departement, men då flyttade man MSB till . Vi i Försvarsberedningen vill flytta tillbaka ansvaret så att det blir en sammanhållen ledning såväl i fredstid som vid höjd beredskap, och den ska vara på Försvarsdepartementet. Det är väldigt viktigt vid kris att det finns en tydlig ledningsstruktur, och det måste finnas också i politiken och på politiskt ansvarigt håll. Civilt försvar och krisberedskap Det tredje förslaget handlar om sektorsansvariga myndigheter på samhällsviktiga områden. Försvarsberedningen vill ge en myndighet ett samlat ansvar för varje samhällsviktig verksamhet – sjukvård, energiförsörjning, transporter, livsmedel och så vidare. Här kan vi jämföra oss med . Där klarar man att försörja hela befolkningen i över . I klarar vi livsmedelsförsörjningen eller så, och vi har en självförsörjningsgrad på . Detta är något som måste åtgärdas. Det är också alldeles för lätt att skära av energiförsörjningen, något som har drabbat exempelvis i närtid. har drabbats av strömavbrott som påverkat uppemot en kvarts miljon människor. Detta kan hända även i . Det var något som vi i Försvarsberedningen pekade på. Det fjärde förslaget är att en civil befälhavare stärker ansvars- och ledningsförhållanden. Vi föreslår att 21 län delas in i 3–6 större geografiska civilområden med en av landshövdingarna som civil befälhavare med uppdrag att leda beredskapsplaneringen. Det menar vi skulle stärka den fredstida krisberedskapen. Detta presenterade dåvarande ordföranden som en bred och viktig samhällsreform, något som vi alla var med på. Det är viktigt att det nu blir verklighet. Det har snart gått , och än så länge har inget av det blivit verklighet. Det finns utredningar som pågår, men det räcker inte med utredningar. Krisen visar att nu måste detta omsättas i handling. krävs det att regeringen agerar så att vi kan återskapa ett civilt försvar värt namnet. Detta eftersom vi vet att detta inte är den sista krisen kommer att uppleva. Det kommer fler, och till dess måste vi se till att stärka beredskapen. finns det tydliga förslag. Det finns 84 konkreta förslag från Försvarsberedningen. Dessa måste genomföras. Det är också viktigt att det blir pengar. Vi i lade i vårt budgetförslag rejält med pengar, 900 miljoner nästkommande år, för att se till att det också blir resurser. Det räcker inte med varm luft för att förslagen som jag räknade upp fyra av ska bli verklighet, utan här krävs det också pengar och resurser så att vi kan få ett bättre civilt försvar som bättre svarar upp när nästa kris drabbar oss. 100 (L): Det är mycket bra som har sagts i den här debatten redan. Precis som några tidigare talare vill jag börja med att rikta ett stort och varmt tack till alla de människor som jobbar och sliter i vård och omsorg med att hantera denna kris just . Jag vill också rikta ett tack till frivilliga som ställer upp med matleveranser, läxhjälp eller andra saker som behövs i krisen, till anhöriga som ringer ett extra samtal till en äldre släkting som sitter isolerad samt, såklart, till de företagare och entreprenörer som med personligt risktagande och åratal av slit och möda har finansierat all den välfärd som finns och alla de krisinsatser som görs. Men, fru talman, jag vill inte uppehålla mig längre vid den generella diskussionen om krisberedskap, för den har vi redan haft så mycket här i kammaren . Jag vill i stället fästa min uppmärksamhet på reservation 25, som jag också yrkar bifall till. Den handlar om en screeninglag. Civilt försvar och krisberedskap var cyberattacker riktade mot företag och myndigheter framför allt utförda av enskilda individer. är det inte så längre. är dessa attacker till utförda av och . Det handlar oftast om attacker mot bolag för att sno – för att ta, helt enkelt – innovationer, teknik och kunskap som och i sina diktatursträvanden mycket väl kan tänkas komma att använda mot oss här i och som de definitivt har stulit från svenska bolag. Det rör sig inte bara om stora bolag utan också om små och medelstora bolag som inte alltid har resurser nog att upptäcka detta själva. Det är klart att den miljö i vilken vi nu talar om civilt försvar och krisberedskap är en annan miljö än vad den var tidigare. Den ryska björnen och den kinesiska draken klöser på våra svenska bolag. FRA och Must har såklart ett ansvar för att skydda våra myndigheter och så vidare, men vi behöver effektivare lagar för att skapa ett kraftfullt skydd mot just informationsstölder. Vi vet nu att med den kris som vi nu går igenom – coronakrisen – och de ekonomiska inverkningar som den kommer att ha, så riskerar det att bli så att svenska bolag och i förlängningen deras innovationer reas ut på en global marknad. Vi såg det efter 2008 när kinesiska bolag köpte upp viktig infrastruktur och viktiga bolag runt om i och runt om i västvärlden. Vi står potentiellt inför en sådan situation nu igen. Då är det viktigt att komma ihåg att denna typ av verksamhet dessutom har ökat i omfattning . Det finns exempel på svenska tillverkare av datachipp som har blivit uppköpta av kinesiskt kopplade bulvanföretag. Vi har lagstiftning för att hantera detta när det handlar om teknik och innovation som har direkt militär koppling, men vi har inte en tydlig lagstiftning som handlar om teknik som är längre ned i kedjan. Det kanske handlar om artificiell intelligens som har utvecklats för någonting helt annat än just krigföring men som i fel händer kan användas både mot oss och mot våra vänner ute i världen. Man skulle kunna säga att om vi täpper till möjligheten för till exempel kinesiska och ryska bulvanföretag att köpa svenska bolag och deras viktiga innovationer, så skulle det kunna vara så att vi genom att stänga den dörren för internationell finansiering slår mot svenskt näringsliv. Det är dock precis tvärtom. Dels handlar detta om att vi vill förhindra stölder, dels handlar det om att några av våra främsta samarbetspartner och handelspartner i världen – , och för att nämna några – redan har denna typ av lagstiftning. Om inte vi i också får till stånd den här typen av lagstiftning finns det mycket stor risk att några av våra främsta handelspartner inte blir så intresserade av att ha djupgående affärsmässiga samarbeten med svenska bolag därför att de är rädda för vad som kan hända om den kinesiska draken och den ryska björnen kommer hit och glufsar i sig våra innovationer. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 25. 101 (S): Vi debatterar betänkandet Civilt försvar och krisberedskap. Vi gör det som upplever en av sina svåraste och mest utdragna kriser i modern tid. I detta nu kämpar intensivvårdspersonal med att rädda liv. I regioner, i kommuner och på myndigheter jobbar man frenetiskt för att få fram tillräckligt med skyddsutrustning. Runt om i vårt land görs extraordinära insatser för att skydda riskgrupper och mildra effekterna av coronaviruset. Civilt försvar och krisberedskap Krisen har på många sätt tagit fram det bästa i vårt samhälle – solidariteten och omsorgen om varandra, tilliten till våra institutioner och ett politiskt ansvarstagande över blockgränser. Men – och det måste sägas, fru talman – krisen har också riktat ljuset mot brister i vår beredskap. Detta är brister som kommer ur decennier av successiv nedmontering av det civila försvaret i kombination med att vi har infört styrmodeller, ledningsstrukturer och just in time – lagerlös produktion – där man inte har tagit hänsyn till de påfrestningar som en kris eller ett krig kan innebära för samhället. Det finns uppenbara risker med att rigga samhällsviktig verksamhet utifrån idéer om företagsekonomisk effektivitet. Det blir lätt väldigt sårbart, fru talman. Vi befinner oss nu mitt i denna kris, och det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser. Jag skulle dock vilja fästa uppmärksamhet på det som alltid kommer att vara ryggraden och kärnan i all krisbekämpning, nämligen människorna, särskilt de längst fram vid frontlinjen. Oavsett om det är kris eller vardag är det samma sjuksköterskor, samma undersköterskor och samma lokalvårdare som går till jobbet och som gör de där avgörande insatserna. Som riksdag kan vi besluta om de mest storstilade planverken, beredskapslagren och vad det nu kan vara, men vi får aldrig glömma människorna. Jag tänker till exempel på . Han är undersköterska vid lungavdelningen i min hemstad . Han intervjuades i och beskrev då sin arbetssituation, med oron för att bli smittad och för att kollegor ska bli smittade samt den fysiska ansträngningen av att jobba med skyddsmask under långa pass. Coronakrisen påminner oss om vilka som håller upp samhället, som krisen också visar hur skevt status och villkor fördelar sig över arbetsmarknaden. Att stå upp för välfärden är att skapa förutsättningar för en bättre beredskap. Med god bemanning, bra villkor och möjligheter till kompetensutveckling ökar vi redundansen – marginalerna – och möjliggör tid till omställning och återhämtning. Att investera i välfärdens personal är på så vis en investering och de nya kriser som vi ofrånkomligen kommer att möta. Om vi säger att ett militärt angrepp mot inte kan uteslutas kan vi tyvärr vara helt säkra på att nya kriser kommer att komma. Det kommer att hända; problemet är att vi inte kan veta exakt var, när eller hur. Det är därför det är så viktigt att det arbete som påbörjades i och med försvarsbeslutet , med en återaktivering av totalförsvarsplaneringen, nu får gå in i nästa skarpa fas. har som bekant ett intensivt utrednings- och analysarbete genomförts för att lägga en solid grund för återuppbyggnaden av det civila försvaret. Det har varit statliga utredningar, utbildningar, stöd till kommuner, övningar och inte minst Försvarsberedningens rapport . Så sent som inkom bevakningsansvariga myndigheter med sina underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret. Civilt försvar och krisberedskap Även om man kan ha förståelse för och rent av instämma i den frustration som ibland uttrycks över att det här tar tid bör man nog ha i åtanke både varifrån vi kommer och omfattningen av detta arbete. Det militära försvaret avvecklades lyckligtvis inte helt och hållet under den så kallade strategiska timeouten – försvarsgrenarna behölls, om än kraftigt reducerade. På det civila försvarets område försvann däremot i stort sett allt. Försvarsberedningens tidigare ordförande har använt ordet ”samhällsreform” för att beskriva det arbete som vi nu står inför. Det är verkligen vad det här handlar – en samhällsreformering. Civilt försvar och krisberedskap sorterar inte under en myndighet med en generaldirektör, ett regleringsbrev och en uppsättning anställda. Precis som coronakrisen visar måste hela samhället fungera, planera och ytterst kunna ställa om – från centrala myndigheter, via kommuner, regioner och näringsliv till varje enskild individ. Ytterligare ett exempel från den kris som vi nu upplever, och som belyser komplexiteten i den, är att det inte bara handlar om att fylla ett eller två behov, mediciner och skyddsutrustning, utan när världen tvärnitar och gränser stängs kan det få spridningseffekter också till andra sektorer som ligger långt ifrån själva krishärden. exempelvis varnade MSB för att störningar i försörjningsflöden kan påverka samhällsviktiga verksamheter. Det understryker återigen vikten av att inte tänka stuprör när det gäller vår beredskap utan att tänka hela samhället. Därför är det så viktigt att vi nu gör rätt från början, att vi tar fram beslutsunderlag och en organisation som är ändamålsenlig och genomtänkt. Beredskap är lite grann som med försäkringar: man tänker inte så mycket på det förrän den dagen man verkligen behöver det. betraktades den civila beredskapen som något som vi kunde klara oss utan. vet vi bättre. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 102 (MP): Coronakrisen berör oss alla. Pandemin som pågår just nu ställer vårt samhälle på prov. Många ansträngningar görs för att rädda liv och hälsa, minska smittspridningen samt mildra de ekonomiska konsekvenserna. Vi ser hur människor förlorar sina nära och kära, hur oron sprider sig för att bli sjuk, förlora jobbet eller sitt livsverk, hur samhället stannar av till följd av alla rekommendationer och begränsningar som införts. Vår tacksamhet gentemot alla som står i frontlinjen och gör enorma insatser i det här läget är stor. pågår en annan kris i det tysta, en klimatkris. Vad vi ser är två globala kriser, en pandemi och en klimatkris, som kräver samarbete både lokalt och internationellt. Lika lite som stängda gränser kan stoppa viruset från att ta sig in i landet, lika lite hjälper det att blunda för klimatkrisen. Precis som samhällets motståndskraft testas för fullt just nu kommer framtida kriser i form av översvämningar, skogsbränder och skyfall att innebära enorma påfrestningar för vårt samhälle. Vi har sett hur översvämningar har drabbat , och och bevittnat hur människor försökt rädda sina hem undan vattnet. rasade skogsbränderna i och orsakade enorma skador för människor och djur. slog torkan till i och halverade våra skördar. Överallt i världen ser vi redan nu effekter av den globala uppvärmningen. Därför måste vi förbereda oss och skydda våra särskilt utsatta områden på både kort och lång sikt. Civilt försvar och krisberedskap är särskilt utsatt eftersom staden ligger vid den lägsta punkten vid . Sannolikt kommer havsnivån att höjas med en meter under detta århundrade. Det kan kännas avlägset, men många av de barn som föds kommer att leva då. För att skydda mot översvämningar och stigande hav måste vi bygga yttre skyddsportar. Det är dyrt att genomföra klimatanpassningsåtgärder, men det är ännu dyrare att låta bli. Flera städer har drabbats hårt av översvämningar. Efter ett skyfall i kostade översvämningsskadorna . Stora investeringar krävs för att skydda våra städer. Men det är mycket bättre att lägga pengar på att ordna skydd innan det blir översvämningar än att stå med förstörda byggnader, förstörd infrastruktur och stora kostnader för återuppbyggnad. Vi vill inte se fler få sina hem förstörda, vare sig av skogsbränder eller översvämningar. Det är vårt ansvar att se till att kommande generationer kan leva och verka i vårt land trots ett förändrat klimat. Här kommer det civila försvaret in. Livsmedelsförsörjning, vattenförsörjning, läkemedelsförsörjning, elförsörjning och fungerande transporter är fundamentala delar för ett fungerande samhälle. Dessa frågor väcker mycket engagemang, och i betänkandet behandlas ca 120 yrkanden. har länge förespråkat investeringar i ökad beredskap och självförsörjning. Hela vår politik bygger på att vi vill undvika stora kriser och hitta nya vägar fram. Vi ser hur sårbart vårt samhälle är. Den här gången saknas skyddsutrustning för vårdpersonalen. Nästa gång står vi kanske utan mat och vatten. Vi måste bygga ett robust samhälle som klarar av att fungera utan störningar även i kris. Ett steg i den riktningen är regeringens arbete med förebyggande åtgärder mot översvämningar, skred och andra naturolyckor samt bildandet av en delegation som arbetar för skredsäkring längs . Delegationen för och möjligheten till statlig delfinansiering bedöms kunna påskynda ras- och skredsäkerhetsarbetet längs älven. Det är glädjande att regeringen tog initiativ till att inrätta ett särskilt anslag för , och , vilket bifölls av . Det skapar bättre förutsättningar för och andra kommuner att redan nu förebygga såväl översvämningar som andra naturolyckor som ett förändrat klimat kan föra med sig. Kommuner kan göra det med hjälp av åtgärder som de anser att det finns behov av, till exempel genom att utreda särskilda aspekter av problematiken. Det är oerhört viktigt att arbetet med att förstärka den civila beredskapen för att hantera klimatrelaterade kriser fortsätter. Avslutningsvis vill jag säga att vi har allt att vinna på att dra lärdom av den pågående coronakrisen och välja rätt . När krisen är över får vi en historisk möjlighet att inte bara bygga upp vårt samhälle igen utan även bygga ett nytt, hållbart och robust samhälle. Det kommer att gynna oss och dem som kommer efter oss. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Civilt försvar och krisberedskap Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Protokoll om immu-nitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning § 14 Protokoll om immunitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning betänkande 2019/20:UbU17 Protokoll om immunitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning (prop. 2019/20:49) föredrogs. 103 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation i det här ärendet. betalar ut ca till forskningsanläggningen , som bedriver en ytterst kvalificerad och viktig forskning. Summan som betalar motsvarar av Cerns totala budget. Inköpen från motsvarar dock av de totala inköpen. Andelen svensk personal är också väsentligt lägre än vad som motsvaras av vår avgift. Allt detta enligt regeringens egen proposition. Orsaken till denna urusla balans är att som enda deltagarland inte har skrivit ett avtal med , vilket medför en ekonomisk risk samt ökade kostnader för att anställa svensk personal. Med det nuvarande avtalslösa förhållandet betalar de svenskar som arbetar vid högre svensk skatt än övriga anställda, och det kommer att gälla även efter att det avtal som regeringen föreslår börjar gälla. har en princip om att alla anställda ska behandlas lika, vilket gör att de ersätter anställda som betalar högre skatt, likt de svenska medarbetarna. Detta innebär självfallet en högre kostnad för och påverkar viljan att anställa svensk personal. I stället för att skriva på ett standardavtal med , likt samtliga deltagarländer förutom gjort, vill regeringen teckna ett specialavtal där svensk skattelagstiftning fortsatt ska gälla. ska ersätta för de extrautgifter som den svenska skattelagstiftningen orsakar. Det blir ju ett nollsummespel, och varför då bråka om den svenska skattelagstiftningen, när samma skattepengar ändå ska betalas ut till ? Svensk skattelagstiftning är viktig för att hela samhället ska fungera. Detta har vi bittert fått erfara, inte minst i dessa coronatider. Men här går regeringen för långt. Det var inte riktigt svensk skattelagstiftning som knackade ned på en stentavla vid berget . skriver självt i sin proposition i ärendet hur enormt stora fördelar samarbetet med ger . Likaså står det vilka stora nackdelar det innebär att inte ha ett avtal likt alla andra medlemsländer. Att i detta läge börja bråka om ett specialavtal är inget annat än rättshaveri. Om vi ska hålla på så här med varenda utländsk organisation vi är med i kommer vi att förstöra rykte och bli betraktade som kusinerna från landet, med viss rätt dessutom. 104 (S): Protokoll om immu-nitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning Vårt land och världen befinner sig i ett extraordinärt läge med anledning av coronaviruset, och jag står här i stället för de ordinarie socialdemokraterna i utbildningsutskottet för att redogöra för vårt ställningstagande i detta ärende. I betänkandet föreslås att utskottet ska ställa sig bakom regeringens förslag att godkänna protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning, , med en reservation som innebär att löner och löneförmåner som betalas av organisationen till svenska medborgare och personer bosatta i ska vara befriade från svensk inkomstbeskattning endast i den utsträckning som medges av svensk skattelagstiftning. Det finns en reservation i betänkandet från och och ett särskilt yttrande från . Föregående talare har redan redogjort för sin reservation. Syftet med vårt ställningstagande är att bevara breda skattebaser och undvika ett ännu mer komplicerat skattesystem med många specialregler. Vi socialdemokrater anser att god forskning är nödvändigt för utveckling. har deltagit i det europeiska samarbetet om kärnforskning, . Organisationens laboratorium och dess underjordiska partikelaccelerator och undersökningsutrustning befinner sig på två staters områden, i och . Medlemskapet har stor betydelse för på flera områden. Här kan särskilt nämnas det vetenskapliga utbytet och möjligheten för svenska företag att exportera utrustning och tjänster till organisationen samt att i samverkan med utveckla produkter och tjänster för andra marknader. Vidare är en högteknologisk arbetsplats som ger unika möjligheter till erfarenhetsutbyte och lärande för såväl forskare som tekniker och ingenjörer. beslutade Cerns medlemsstater att upprätta ett protokoll om immunitet och privilegier. Genom protokollet ges den immunitet och de privilegier som krävs för att säkerställa att organisationen kan fungera effektivt. Protokollet trädde i kraft . Organisationen har bekräftat att inget hindrar att ansluter sig till protokollet med en reservation. Med detta sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2019/20:TU8 105 (S): Vi ska nu debattera trafikutskottets betänkande TU8 Sjöfartsfrågor. Betänkandet handlar framför allt om 81 motionsyrkanden med tillhörande reservationer från den allmänna motionstiden, men det är naturligtvis omöjligt att inte beröra de problem som coronapandemin och utbrottet av covid-19 orsakar. Krisen slår globalt, regionalt och lokalt. Alla samhällssektorer påverkas, och sjöfartsnäringen är inget undantag. Den globala handeln och därmed trafikflödena påverkas i högsta grad. Passagerarrederierna står inför en närmast kollapsad verksamhet. Omfattande permitteringar, varsel och förhandlingar om uppsägningar har redan aktualiserats. Effekterna för såväl importen som exporten har inte låtit vänta på sig. Våra svenska rederier och arbetstagare i sjöfartsnäringen drabbas hårt. Ur samhällssynpunkt är det naturligtvis oroande att vår viktiga varuförsörjning sätts ur spel. En fungerande sjöfartsnäring är central inte bara för handel och försörjningstrygghet utan också för besöksnäringen. Regeringen har hitintills vidtagit en rad åtgärder för såväl företag som löntagare för att minska den akuta kis som uppstått för många individer och företag som en direkt effekt av pandemin. Det handlar bland annat om åtgärder för att dämpa tillfälliga likviditetsproblem, förstärkning av statens kostnader för korttidsarbete, snabbare kvalificeringsmöjligheter och höjt tak i a-kassan, kostnadslättnader för sjukersättning. För sjöfarten specifikt har infrastrukturministern bjudit in till möten med näringen för att få en tydlig bild av hur sjöfartens aktörer påverkas av pandemin. Man har genomfört undantag i en del regelverk, till exempel förlängd giltighetstid för fartygscertifikat så att certifikatsreglerna i sig inte blir ett hinder för sjöfarten mitt i krisen. För att sjömän ska kunna tjänstgöra ombord och för att fartyg ska kunna användas i trafik krävs vissa intyg. Intygen är tidsbegränsade och kräver till exempel viss utbildning, praktik, besök hos läkare och besök hos myndigheter för att förnyas. Det rådande läget gör det svårt att uppfylla dessa villkor för förnyelse.