prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — Vi lägger grunden till en långsiktig fortsatt tillväxt. Det här är platser där det finns mycket goda förutsättningar att växa vidare. Det gäller att komma igång, det gäller att etablera och det gäller att utveckla, att rekrytera och att formera vidare. Hemvärnsförbanden är en del i att bygga förmåga i hela landet. Vi har en bred överenskommelse om nya fordon, om sensorer, om mörkerutrustning och om ytterligare materiel och insatser som ska förbättra möjligheterna för hemvärnet. kommer att växa till 90 000 befattningar och antalet värnpliktiga till 8 000 vid utgången av 2025. Det behöver finnas ytterligare stödresurser. Balansen mellan verkan och stödförband behöver också utvecklas de här åren. Vi lade tidigt fast att vi behövde få en ökad amfibieverksamhet och lokalisering i , att flygflottiljen i skulle återetableras och att åter skulle bli ett regemente. Det kom vi fram till i Försvarsberedningen, och arbetet med detta kunde också sedan gå vidare. Det ligger i plan. På slutet har det suttit in att få till de avslutande etableringar som ligger i denna försvarsproposition. Det handlar om att få till infanteriverksamhet både i , i och i . Här har vi många fina möjligheter med skjutfält och tidigare gjorda investeringar som vi kan ta till vara. Också på finns infrastruktur för att utveckla flygverksamheten. Det nämns och finns med på ett tydligt sätt i propositionen. Ett annat område som har kämpat för, och där vi tillsammans med andra har arbetat hårt för att det ska bli verklighet, är en utökad indirekt eldverksamhet – att artilleriet ska kunna växa, att vi ska återfå utbildningsverksamhet i och att det då blir en återetablering med ett regemente i och ökad verksamhet i Villingsberg och skjutfältet. Det här är rätt, och det kommer att möjliggöra en ökad flexibilitet och ökad redundans och närvaro i hela . Vi ser också att resurserna i norr behöver utökas och att vårt fokus på arktisk miljö och vinterförmåga inte får stanna av. Det är positivt med brigadstrukturens utveckling och att detta täcker landet i sin helhet, men mer behöver och kommer att behöva göras. Det finns mycket att lyfta fram i samband med ett sådant här omfattande beslut. Men det som jag har sett de här åren och som jag också har med mig inför kommande år är hur viktigt det är att vi försvarspolitiker kan forma ett brett stöd för varför det här måste göras. Det här måste inte bara få genomsyra samhällets olika sektorer – ett totalförsvarsperspektiv ska finnas med i alla verksamheter – utan riksdag ska också bli bärare av varför försvarsutgifter ökar och varför de måste öka. Det handlar om att vi måste ha en konstruktivitet och en hållbar hållning i de här frågorna. Det har varit en hel del utmaningar fram till dagens beslut. Vi har kunnat se att det inte alltid har varit lätt att staka ut vägen. Men har vi kommit så här långt, och jag vill tacka för detta arbete. Jag vill tacka Försvarsmakten och övriga myndigheter för det viktiga arbete som görs men också uttrycka min förväntan på att man nu använder de resurser som anslås så effektivt som möjligt. Man ska få ut så mycket försvarsförmåga som möjligt och även i kommande utvärderingsarbete kunna ta de steg som behövs för att hela Värnkraft ska bli verklighet. Totalförsvaret 2021–2025 Vi lever i ett försämrat säkerhetspolitiskt läge. Dagens debatt och morgondagens beslut är oerhört viktiga för att kunna möta omvärldsutvecklingen i vår del av världen. Det här kommer att bli mycket angeläget att få till. Jag vill yrka bifall till liggande förslag i betänkandet med den reservation om civilplikt vi delar med andra partier. 84 (V): Fru talman och ärade ledamöter! Hej till alla er som sitter och tittar och lyssnar där hemma! debatterar vi regeringens stora totalförsvarsproposition, det femåriga beslutet om den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen för både det militära och det civila försvaret. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 34, som handlar om Försvarsmaktens stöd till det civila samhället. Jag kommer att prata om inställning till det militära och det civila försvaret. Jag ber er som vill veta mer om inställning till säkerhetspolitiken och om alliansfriheten, Nato, kärnvapenförbud och sådana frågor att lyssna på , som pratade i den tidigare debatten. Vi lever i ett mer sårbart samhälle. har det blivit tydligt att det finns en lång rad civila hot mot . Det är naturkatastrofer i klimatförändringarnas spår, olika former av it-attacker, splittring mellan grupper i samhället, påverkansförsök och falska nyheter – och såklart det virusutbrott som har orsakat den allvarliga pandemi som vi fortfarande befinner oss mitt i. För är målet alltid ett jämlikt samhälle. Detta kan vi prata om även när det gäller försvars- och säkerhetspolitik. Vi menar att ett jämlikt samhälle är ett tryggare samhälle. Ett jämlikt samhälle är ett säkrare samhälle. Samhällets bottenplatta, välfärden, behöver vara stark för att vi ska klara oss och ha ett bra liv i . Min första punkt i detta anförande handlar om att vi måste ha ett robust samhälle och en starkare välfärd. ser, precis som alla andra, ett behov av att stärka totalförsvaret och ha en stark motståndskraft mot olika former av kriser. Ett starkt totalförsvar kräver ett robust samhälle i alla delar och en väl utbyggd välfärd som ger resurser så att man klarar både det dagliga arbetet och ansträngda lägen. Hur ska personalen klara av en kris om man går på knäna redan innan krisen har uppstått? Pandemin har visat att vi är väldigt sårbara i detta. Vid en allvarlig och långvarig kris påverkas hela samhället. Pandemin har krävt prioriteringar, flexibilitet och omställning. Den kommunala verksamheten med äldreomsorg och förskolor måste alltid kunna hållas igång, även vid en kris. Min andra punkt handlar om att samhällsviktig verksamhet måste ägas offentligt. Privatiseringar och utförsäljningar av offentlig verksamhet har gjort att vi inte har rådighet över all den samhällsviktiga verksamheten i . Verksamheten blir svår att samordna och styra vid kriser. Offentligt ägande är en del i att bygga samhället robust och säkert. Ett aktuellt exempel är 5G-näten, som planeras nu och såklart bör vara statliga. Totalförsvaret 2021–2025 Samhällsviktig verksamhet som är uppdelad på många olika aktörer, kanske rent av med utländskt ägande, gör att alla bara har koll på sin lilla bit i samhället. Detta gör oss väldigt sårbara. Att sälja ut offentlig och samhällsviktig verksamhet är därför faktiskt att utsätta både landet och medborgarna för stora risker. Min tredje punkt, fru talman, handlar om folkförankringen och att göra saker tillsammans. Hanteringen av stora kriser kräver att samhället arbetar ihop mot samma mål. Detta gäller såklart alla som arbetar inom samhällsviktig verksamhet, men också alla som är frivilligt engagerade på olika sätt. I de frivilliga försvarsorganisationerna och hemvärnet finns personer med utbildning, kunskaper, engagemang och lokalkännedom. Men även i andra delar av civilsamhället, som Röda Korset, idrottsföreningar, religiösa samfund och stora organisationer som scouterna finns många frivilliga som kan mobiliseras vid både mindre och större kriser. Vi är alla mycket tacksamma för det stöd som ges från civilsamhället under den pågående krisen och som getts under de skogsbränder vi sett och då det kom väldigt många flyktingar . Försvarsmaktens, hemvärnets och de frivilliga försvarsorganisationernas hjälp har varit nödvändig för att vi ska kunna klara pandemin på bästa möjliga sätt. Enskilda människors egen krisberedskap – att ha saker hemma och ha kunskaper om hur man ska göra i kris – är också väldigt viktig. MSB skickade 2018 ut broschyren Om krisen eller kriget kommer till alla hushåll. Den bör kanske skickas ut med jämna mellanrum så att de kunskaperna hålls levande. Under coronapandemin har Försvarsmakten bidragit med stora resurser, både materiella och personella. Vi ska använda alla våra gemensamma offentliga resurser i samhället på det bästa och mest effektiva sättet när vi ska möta olika hot. Försvarsmakten kan inte planera i förväg för att stödja samhället vid civila kriser och katastrofer. Vi skulle behöva en lagändring om just Försvarsmaktens stöd till samhället för att hela samhället ska kunna organiseras på bästa sätt. En hörnsten i ett folkförankrat försvar är värnplikten. är för värnplikt för både kvinnor och män, och vi håller med om att antalet värnpliktiga måste öka. Försvaret av är en angelägenhet för hela befolkningen, oavsett vilken bakgrund eller vilka erfarenheter man har. De värnpliktiga ska få bästa möjliga utbildning, och det är därför viktigt att det finns ett fungerande pliktråd, som väljs av de värnpliktiga gemensamt, och att alla rapporter om trakasserier eller missförhållanden tas på allra största allvar och utreds så att sådant aldrig upprepas. Vi är glada över att det nu finns en majoritet i försvarsutskottet för att utreda återinförandet av en civilplikt. Detta kan bli ytterligare en hörnsten i ett folkförankrat försvar. En modern civilplikt skulle till exempel handla om utbildning i viktiga saker som sjukvård, transporter eller miljöskydd. Min fjärde punkt handlar om Försvarsmaktens organisation. Försvarsmakten är en väldigt detaljstyrd myndighet. Vi politiker är ju representanter för allmänheten; vi är inte försvarsexperter på något sätt. Vi lär oss såklart väldigt mycket, och de som har suttit i utskottet länge kan givetvis mycket mer. Men vi måste lämna detaljerna till professionen – till dem som är utbildade och har erfarenhet av att leda verksamheten. Politiken ska peka ut riktningen och besluta om budget och lagar, men sedan ska professionen lösa uppgifterna. Vårens diskussioner i Försvarsberedningen visar att Försvarsmaktens verksamhet fortfarande handlar väldigt mycket om detaljstyrning. Totalförsvaret 2021–2025 För att Försvarsmakten ska kunna växa så mycket som vi tänker är det väldigt viktigt att myndigheten kan rekrytera, behålla och även locka tillbaka personal. De anställda ska kunna känna stolthet över sin arbetsplats. Det handlar om ett yrke som innebär risker, och arbetsvillkoren inom Försvarsmakten måste vara så bra som över huvud taget är möjligt. Vi ser även att lönerna behöver höjas. Efter att ha läst Försvarsmaktens remissvar och lyssnat på de föredragningar vi har fått har landat i att vi inte vill återupprätta regementen i , eller . Att starta nya verksamheter är resurskrävande, och vi uppfattar att Försvarsmakten hellre vill växa där man har verksamhet och är igång. Sannolikt har regionalpolitik fått spela en alltför stor roll i förhandlingarna mellan partierna, och detta är inte ett ansvarsfullt sätt att bedriva försvarspolitik. Min femte punkt handlar om jämställdheten. är ett feministiskt parti, och det är därför såklart viktigt för oss att Försvarsmakten blir bättre på jämställdhet. Regeringen kunde gott ha utvecklat den delen av propositionen lite bättre, tycker jag. Andelen kvinnor bland de värnpliktiga 2020 är , långt ifrån ens en minimidefinition av vad jämställdhet innebär. Det pågår arbete för att modernisera krav på olika sätt och ta fram kläder och utrustning som passar kvinnor. Det är bra, men det krävs att man fortsätter arbeta med dessa frågor och gör det lite mer intensivt. En eloge ska i sammanhanget ges till dem som arbetar med Försvarsmaktens utåtriktade material, där man är väldigt bra på att lyfta fram kvinnor. Detta är viktigt för att kunna visa upp förebilder. Min sjätte punkt handlar om klimatförändringarna och detta väldigt allvarliga hot mot den globala säkerheten. Torka, översvämningar och extrema väderförhållanden och väderhändelser medför både direkta och indirekta risker för krig och konflikter. Att arbeta för att begränsa klimatförändringarnas effekter är därför att arbeta för en fredligare värld. Det krävs kontinuerliga förbättringar i Försvarsmaktens interna miljöarbete. Vi har sett, bland annat i en rapport från föreningen , att det är ganska svårt att följa det interna miljöarbetet på grund av hög sekretess. Försvarsmakten måste vara med och ta ett gemensamt ansvar för utbyggnad av vindkraft. Detta är något som stoppas av Försvarsmakten. kräver också att försvarsövningarna i och över avbryts. är en viktig dricksvattentäkt, och rent dricksvatten är en av våra viktigaste resurser. 85 (SD) replik: Jag har några frågor. Den första handlar om att vi är ett av världens mest jämställda samhällen – det tycker jag är bra. Men hur ser på att en myndighet deltar i politiska tåg och demonstrationer? Totalförsvaret 2021–2025 Den andra frågan är: Är , liksom , för ett införande av civilplikt rakt över? Min tredje fråga är: Hur ser ett feministiskt parti på det jag talade om tidigare, nämligen när representanter för regeringen åker till exempelvis och klär sig i huvudduk och kläder anpassade för en religiös diktaturs sätt att förhålla sig till kvinnor? När ett sådant lands representanter kommer till skulle de aldrig drömma om att klä sig så som kvinnor här gör eftersom det inte är förenat med deras syn på kvinnor. Hur ser ni som feministiskt parti på detta? Har det över huvud taget någon betydelse? Min sista fråga, om den hinns med: I ett historiskt perspektiv, anser att de klimatförändringar vi ser är något nytt? Har det inte alltid varit klimatförändringar, även om det är långt mellan dem? 86 (V) replik: Jag tackar ledamoten för frågorna och ska snabba på lite så att ledamoten får svar på dem alla. När det gäller att gå i olika typer av tåg tänker jag att det är upp till varje myndighetschef att bestämma. När en myndighet agerar i samhället är det viktigt att få en trovärdighet hos de samhällsmedborgare man är satt att tjäna. Man ska inte delta slentrianmässigt utan alltid fundera igenom anledning och effekt. Det finns många vinster i att som myndighet visa upp att man är en del av samhället och att frågan är viktig. ska man inte springa runt på allt bara för att det är roligt. Civilplikten är vi för. Det finns ett tillkännagivande i betänkandet som vi är med på och som därför får majoritet. Kläder är kanske inte en försvarspolitisk fråga. Som feminist menar jag dock att alla människor måste få klä sig som de vill. Det är en absolut utgångspunkt. När myndighetspersoner eller höga politiker åker till länder där det finns lagar angående kläder är balansgången svår. I ena vågskålen ligger att bryta mot landets lag och i den andra att man alltid ska få klä sig precis som man vill. Det är en balansgång som en minister behöver fundera på. Men det är som sagt ingen försvarspolitisk fråga. Klimatförändringarna är väl inte heller en försvarspolitisk fråga. Men ja, det finns klimatförändringar, och de blir värre på grund av människan. 87 (SD) replik: Det är kanske ingen försvarspolitisk fråga, men lyfter ju upp detta i den försvarspolitiska debatten. tycker inte att varje myndighet ska få bestämma själv. Vi tycker inte att de själva ska få avgöra om de ska gå i politiska demonstrationer, typ pride. Det ska totalförbjudas, för det är en politisk organisation. Till exempel är inte tillåtna att gå med i sådana tåg eller demonstrationer. Jag säger inte att vi skulle göra det, men vi är inte tillåtna. Det är en politisk markering, ett tydligt nej. Det finns inga lagar i om att representanter från olika regeringar ska klä sig i deras klädsel. Det är ett påhitt. Det är inget feministiskt initiativ, och det står i direkt strid med deras egna bestämmelser. säger att vi inte ska kunna något utan överlåta det till tjänstemännen. Är det inte dags då att byta ut dem som anser det mot tjänstemän, så slipper man gå vägen över någon okunnig politiker, om det finns någon sådan? Ju mer kunskap man har i ett ämne, desto lättare är det att kommunicera med representanter för professionen. Här har vi tydligen helt olika uppfattning. Totalförsvaret 2021–2025 Man kanske inte kan lika mycket, men man bör vara vara väl insatt och inte tro att man bara kan svepa över med stora formuleringar utan att förstå konsekvenserna av de beslut man fattar. Ju mindre man kan, desto allvarligare blir konsekvenserna. Min fråga om klimatförändringarna fick jag inget svar på mer än att de sker. Min fråga var: Har det i ett historiskt perspektiv alltid varit klimatförändringar, större och mindre än dem vi ser , bland annat istider, värmeböljor med mera? 88 (V) replik: Jag pratar om klimatförändringarna som ett hot mot vårt samhälle, och då ingår det ju i försvars- och säkerhetspolitiken. När vi ser ett hot, till exempel en stor skogsbrand som orsakats av att klimatet blir varmare, måste vi hantera det. Det är ett civilt hot, och därför pratar vi om totalförsvar på olika sätt. Jag noterar att gärna vill bestämma över olika myndigheter. Jag har fullt förtroende för att våra myndighetschefer tillsammans med sina medarbetare själva kan bestämma vad man ska och inte ska delta i. Detta med kunskap är intressant. Som politiker är kunskap om verksamheten givetvis extremt nödvändig. Vi ska inte sitta här inne och mögla, som en tjänsteman sa en av i , utan vi måste vara ute och prata med folk. Det är en sak. Det är en annan sak att bestämma något i rak motsats till det professionen, som är utbildad och har erfarenhet, råder oss att göra. Som politiker har vi denna rätt. Vi kan tacka myndigheterna för deras åsikt och sedan gå åt ett annat håll. Jag tycker att det är dåligt. är det bra att lyssna på myndigheterna. Professionen tycker kanske inte alltid som vi, men då får det väl vara så . Det är dock en balansgång för varje politiker att avgöra hur mycket man ska lyssna och ta till sig råd och hur mycket man ska köra sitt eget race. 89 (KD): Vi debatterar nu försvarsutskottets betänkande om totalförsvaret . Jag yrkar bifall till reservation 52 under punkt 35. och är nämligen oense med regeringen om den viktiga långsiktiga finansieringen. I mitt anförande ska jag säga något om omvärlden, något om historien och något om Försvarsberedningens arbete, som mynnat ut i dagens beslut. Vi ser ett försämrat säkerhetspolitiskt omvärldsläge. Det pågår ett krig i östra där tio personer dör. Det är visserligen lågintensivt, men vi behöver ändå påminna oss om att det pågår ett krig i just . Det är oroligheter i , vi ser ett tuffare ryskt övningsmönster i och Must säger att det finns en ökad risk för konfrontation i vårt närområde där incidenter kan eskalera. Det är i detta omvärldsläge vi har att hantera säkerhet. Låt oss titta tillbaka lite i historien. Under hade ett starkt försvar tack vare att försvaret var fullt utbyggt långt efter . Men i likhet med hela västvärlden var vi efter snabba med att avrusta. Den eviga freden rullade in i tankesättet, och det blev strategisk timeout och annat. Totalförsvaret 2021–2025 Till kommande generationer vill vi därför skicka med: Gör aldrig om detta! Som tredje största land i måste vi ha en viss nivå på vårt försvar – på vår armé, vårt flygvapen, vår marin, vårt cyberförsvar och så vidare. Vi kan inte pruta på detta. Det är ungefär lika dumt som att tänka sig att man ska pruta på hemförsäkringen. Bara gör det inte! Den som är ansvarsfull ser till att betala för trygghet. Trygghet bygger vi sedan med andra länder, men vi måste se till att göra vår del. Försvarsberedningens arbete påbörjades . Vi fick uppgiften att titta på omvärldsläget och göra en säkerhetspolitisk analys, titta på vilket försvar som finns och bristerna i det samt lägga fram förslag på att rätta till dem. Det gjorde vi också. Vi hade en förträfflig ordförande i , och vi var rörande överens om vad som skulle göras. Men av någon outgrundlig anledning i samband med sluttampen ville Socialdemokraterna inte vara med och betala. Det är ingen bra idé, fru talman. Man måste betala räkningarna. Sedan blev det lite olika krumbukter och piruetter, och sedan var Socialdemokraterna beredda att tillsammans med Liberalerna och göra en upptrappning med 5 miljarder . Sedan kom det en annan historia med oundvikligheter; det fattades pengar. Det är viktigt att ta upp en hörnpelare här. Jag tror att det flesta förstår att riva ned någonting går snabbt men att bygga upp en försvarsförmåga igen tar tid. Det måste finnas ett tioårsperspektiv. Här finns vår kritik. har tillsammans med en reservation. Den går ut på att kunna betala för de försvarsförmågor vi är överens om, det vill säga , men för tiden fattas motsvarande 35 miljarder. Det är inte bra. I det omvärldsläge som jag inledde med att ta upp har inte råd med underfinansierade försvarsbeslut eller förseningar. Jag har ett par grundläggande frågor att ställa till regeringen. Om vi är överens om vad som krävs och vad det kostar, varför vänta med att ge besked om finansieringen? Varför ska vi vänta i stället för att ge besked ? Det är ingen bra idé, och det stärker inte vår trovärdighet. Detta är vår kritik mot det beslut som ska fattas. Därför har vi reserverat oss, och vi hoppas få stöd för en finansiering fullt ut så att det går att genomföra försvarsbeslutet utan förseningar. har inte råd med ett underfinansierat försvarsbeslut eller med förseningar. Vi måste göra vårt. Jag vill också påpeka att ett Natomedlemskap är av yttersta vikt. Det pratade vi om i den förra debatten. Ett medlemskap skulle stärka vår trygghet, hjälpa vår omvärld och ge förutsägbarhet, precis som utredaren fastslog i sin utredning . Det är viktigt att se fakta. är det land runt som satsar minst på försvaret sett till bnp. Det är inte hållbart, och det funkar inte. Det kommer inte att funka. Därför har tillsammans med flera andra partier fastslagit att måste gå upp mot , och ska det ha inträffat. Då finns möjlighet att fullt ut finansiera det militära försvaret och det civila försvaret. Totalförsvaret 2021–2025 Det civila försvaret är två sidor av samma mynt. Det är jätteviktigt att bygga ut det civila försvaret. Jag kan ta upp några exempel på kritik, till exempel beredskapspolisen. Vi tycker att det är dumt att beredskapspolisen kan användas enbart vid krig. Vi bör kunna anlita den vid kriser som en extraresurs. Sedan var det frågan om ett cybersäkerhetscenter. Vi har stridit för detta, men vi tycker inte om att fyra myndigheter ska dela på ledarskapet. Det blir inte bra. Vi vill ha det precis som i ; , som är världsledande på sitt område. Där är det en myndighet som är fodervärd och tar befälet. Att det nu blir något slags konsensuspolitik är inte bra för något så viktigt som cybersäkerhet. Det har varit fragmenterat under alldeles , och detta måste stärkas. Det gäller att få en säker marknadsplats. Det är alldeles för lätt att få på fall i fråga om cybersäkerhet, och därför är det en brist att regeringen har visat en senfärdighet i ledarskapet i den frågan. Sedan är det förslaget om att införa ett totalförsvarsdepartement. Vi vill att Försvarsdepartementet ska få huvudansvaret för hela totalförsvaret, inte att det som ska vara uppdelat på flera olika departement. Blir det en kris, eller i värsta fall krig, måste det vara en tydlig ordergivning. Det var också något som Försvarsberedningen hade med i sitt förslag. Detta finns med i vår kritik. Låt mig sammanfatta. Omvärldsläget är tuffare. Vi får inte göra om tidigare gjorda neddragningar. Det beslut som vi ska fatta efter dagens diskussion och vår kritik gäller att regeringen inte har för avsikt att lägga till de pengar som krävs långsiktigt för de förmågor som pekas ut. Det är inte bra, och det riskerar att bli förseningar. Det har vi inte råd med. Sedan är det vår kritik mot det civila försvaret. Alla dessa frågor är viktiga. Vi måste bygga ett försvar som skapar trygghet åt oss och omvärlden. 90 (SD) replik: Jag har några enkla frågor. Vi är för att samordna mellan de fyra myndigheterna. Den frågan har ledamoten redan svarat på. Vi anser att det är viktigt att samverka, och det är bra. Men någon måste i slutändan fastslå vad som ska göras. Då får man samverka för att nå chefens mål. Låt mig ta upp en annan fråga i stället. Vi har sagt att det behövs ytterligare en militärhögskola. Vi har föreslagit .