prot · H80944 · 2020-12-01 00:00:00 — Min fråga handlar, som jag försökte beskriva, specifikt om en del av kostnadsersättningen där de mindre sjukvårdsregionerna med ansvar för regionsjukvården drabbas. I takt med att mindre sjukvård har efterfrågats har också mindre regionsjukvård efterfrågats. Det handlar om hur sjukvården är organiserad. Vi kan ha olika uppfattning om hur sjukvården borde organiseras, om det ska vara större regioner, mindre regioner eller bara statens ansvar. Där har olika partier olika ingångar. Jag kan konstatera hur det ser ut . Skattebetalarna i sjukvårdsregion ska ta hela intäktsbortfallet för regionsjukvården i hela . Det tycker jag är orimligt, fru talman. Jag förstår att ministern inte kan ge besked här i kammarens talarstol. Men jag hade åtminstone hoppats att ministern skulle kunna se att det kan vara ett problem och att vi kanske borde titta på det. Jag var lite hoppfull från början. Men sedan förstod jag att ministern inte tyckte att det fanns något skäl att se över detta. Det tycker jag är synd. Intäktsbortfallet för är i paritet med delar av de stöd som har betalats ut. De andra sjukvårdsregionerna kan täcka de kostnaderna inom den ordinarie hälso- och sjukvården och inom kollektivtrafikens minskade intäkter medan det inte gäller för de små sjukvårdsregionerna som bär ansvaret för regionsjukvården. Det finns två sådana regioner. i är en av dem som drabbas väldigt hårt. Där tycker jag, fru talman, att det hade varit bra om ministern åtminstone hade kunnat vara öppen för att det finns en poäng i att inte en sjukvårdsregions skattebetalare ska ta intäktsbortfallet för hela områdena. Jag hoppas att ministern alldeles oaktat vad hon säger här i talarstolen kan tänka sig att överväga detta. Jag vet att hennes egna partikamrater hemma i sjukvårdsregion brottas med detta. Jag hade hoppats på ett mer positivt svar. 19 Socialminister (S): nämner återigen 7 ½ miljard kronor som att den stora insikten om stödet till välfärden kommer just från , . Det var ju synd att tre av de partierna när de fick chansen valde att besluta om ännu ett jobbskatteavdrag för betydligt mer pengar än så bara året innan. De hade kommit till bättre nytta i välfärden. Men är vi där vi är. Det har tillskjutits 20 miljarder för merkostnader. Jag återkommer till att större regioner inte är en oväsentlig fråga att diskutera. hör till ett av de partier som såg till att vi inte fick större regioner. Varför vill man ha större regioner? Jo, bland annat för att dela på de kostnader som kan vara svåra att bära för enskilda regioner. blev det inte större regioner. Det blev i stället en fråga om att reglera detta mellan regioner. Det är viktigt att man gör det på ett sätt som man upplever fungerar. Om jag har förstått fråga rätt så är frågan om regeringen har för avsikt att införa ett speciellt stöd till regionsjukvård. Jag kan inte förstå frågan på annat sätt. Jag beskriver här principerna. Alla de merkostnader som finns ersätts med 20 miljarder. De generella statsbidragen ökar med 22,5 miljarder. Det är 4 miljarder ytterligare för den vård som är uppskjuten som är kopplad till covid-19. Det är stora resurstillskott. När frågan blir väldigt specifik om mindre regioners regionsjukvård är inte mitt svar att vi kommer att ha ett specifikt stöd till regionsjukvård, även om jag är mycket imponerad över det arbete som sker i alla våra regioner och inte minst i . Den frågan är naturligtvis viktig att hantera för de regioner som ingår i det samarbetet så att man ser till att inte en av regionerna får bära den bördan själv. 20 (M): Här spretar debatten betänkligt. Vi får höra att jobbskatteavdraget var problematiskt. Jag vill bara till den som lyssnar, även om det är långt ifrån debatten, konstatera att det gjorde var att sänka skatten för vanliga hårt arbetande människor runt om i hela landet. De fick i sänkt skatt . Det var sjuksköterskor, lärare och många av dem som går och jobbar och sliter. Den här regeringen sänkte skatten för dem som tjänar mer än när man tog bort värnskatten. Man kan fundera på prioriteringarna för vem man sänker skatter och varför. Men låt oss ta den debatten någon annan gång, även om jag förstår att ministern hellre talar om något annat. Jag förstår heller inte det upprörda tonläget från ministern. Jag har inte efterfrågat ett specifikt stöd till . Jag har frågat om ministern kan tänka sig att se på intäktsbortfallet i regionsjukvården såsom den är organiserad i . Det är ministerns ansvarsområde. Det får väldigt stora konsekvenser för de sjukvårdsregionerna, och framför allt för de mindre regionerna som har ansvaret för regionsjukvården. Det blir en sjukvårdsregion, i det här fallet exempelvis sjukvårdsregion, som ska betala intäktsbortfallet för hela . Det kan man tycka är rimligt. Det noterar jag att ministern tycker. Jag tycker inte att det är rimligt. Man hade kunnat överväga andra modeller. Men det jag efterfrågade var om man kunde se intäktsbortfallet som en del i de kostnader man skulle ersätta. Den har regeringen och den här ministern har stått i tv och sagt att man kommer att ta alla de extraordinära kostnader som dyker upp i samband med pandemin. Men när det gäller och de andra sjukvårdsregionerna med ansvar för regionsjukvården tänker ministern svika, säger hon i talarstolen. För en liten sjukvårdsregion är det jättebra med de stöd som kommer. Men intäktsbortfallet är omfattande. Det borde också ersättas. 21 Socialminister (S): Jag tycker att överdriver när han talar om uppskruvat tonläge. Så är det inte på något sätt. Det jag försöker beskriva är att väldigt stora resurser tillförs. Det finns regelverk för hur man kan få ta del av de ersättningarna. 20 miljarder är mycket pengar. Av dem tillfaller 128 miljoner i det första skedet . När vi kommer till det som är regionsjukvård har vi inte för avsikt att göra en ny ordning och ny struktur. Däremot är det förstås väldigt angeläget att de regioner som tillsammans ska hantera regionsjukvården inte lägger bördan hos en av regionerna. Man har förstås ett gemensamt intresse av att den sjukvården finns kvar. Jag hoppas verkligen att det finns en dialog regionerna emellan om hur man ska se till att hantera situationen så att man bär det tillsammans. Men tillskotten är omfattande. De är verkligen av väldigt stor betydelse. Det är 20 miljarder för merkostnader, 22 ½ miljard i generella statsbidrag, 4 miljarder för uppskjuten vård och covid-19-vård. Det är väldigt mycket pengar. Vi kan inte säga hur många extraändringsbudgetar som 2021 kommer att innehålla. Men det skulle förvåna mig mycket om inte också det blir tvåsiffrigt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:136 om och ersättningar som främjar våldshandlingar 22 Utrikesminister (S): har frågat mig vilken analys jag gör av riskerna kring att palestinska myndigheter betalar ut ersättningar till palestinska frihetsberövade som kan främja terrorism och våldshandlingar. Hon undrar också om jag vidtar några åtgärder. Både jag själv och andra statsråd har svarat på frågor och interpellationer i dessa och angränsade frågor tidigare. Frågan om fängslade palestinier berör stora delar av det palestinska samhället och är nära kopplad till den kraftigt polariserade konflikten. PLO, som tog avstånd från terrorism 1988, anger att man betalar ut pengar till fängslade palestinier och deras familjemedlemmar med utgångspunkten att dessa inte ska överges. I många fall handlar det om överlevnad i ett samhälle där få skyddsnät finns. president upprepade i att palestinierna inte ska använda sig av våld i sin strävan efter att nå fred. Det är ett åtagande som gjort inom ramen för Osloprocessen och som vi förväntar oss att det palestinska ledarskapet fortsätter att uppfylla. Jag välkomnar att den palestinska myndigheten har tillsatt en kommitté under premiärminister ledning för att granska hur ersättningssystemet ska fungera. ger inget budgetstöd till och bidrar inte till de utbetalningar som görs. Regeringen fördömer givetvis terrorism och står upp för , liksom , legitima säkerhetsbehov. Detta inkluderar till exempel vårt tydliga fördömande av Hamas urskillningslösa raketattacker mot . Regeringen är tydlig i dialogen med den palestinska regeringen om vikten av att ta avstånd från våld, hatpropaganda och uppvigling. Det är förväntningar vi har på alla länder. har aldrig och kommer aldrig att acceptera terrorism. Det är vi tydliga med. 23 (M): Jag tackar utrikesministern för svaret. Utrikesministern är tydlig med att fördömer terrorism och står upp för både israelers och palestiniers legitima säkerhetsbehov. Den uppfattningen delar jag självklart. Utrikesministern poängterar också att inte ger något bistånd direkt till den palestinska myndigheten. betalar ut till den palestinska miljömyndigheten. Chefen för den palestinska miljömyndigheten var så sent som ute och uppmanade till våld mot den israeliska befolkningen och hyllade palestinska terrorister. är också en av de största givarna till för palestinska flyktingar, UNRWA. Det finns flera exempel i närtid på hur läroböcker som används av UNRWA innehåller antisemitism och uppmaningar till våld mot den israeliska civilbefolkningen. Utrikesministerns statsrådskollega har på en skriftlig fråga från en partikollega till mig, , svarat att EU ska genomföra en oberoende genomlysning av palestinska skolböcker. Svenskt bistånd ska givetvis verka i svenska intressen. Därför måste det vara tydligt för var och en att svenskt bistånd varken direkt eller indirekt ska få användas till våldsuppmaningar eller antisemitism. Framför allt måste det ställas tydliga krav på de länder som tar emot svenskt bistånd att göra en motprestation. Om inte de uppfylls måste stå redo att frysa hela eller delar av biståndet – precis som man gjort till exempelvis , där så förståndigt frös biståndet då bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna var stor. Därför ställer jag frågan till utrikesministern: markeringar görs mot de palestinska myndigheterna och i synnerhet mot deras miljömyndighet? 24 Utrikesminister (S): Man kan såklart ha olika synpunkter på det palestinska ersättningssystemet till de frihetsberövade, vilket är vad interpellationen handlar om. Jag är medveten om att , till exempel, är kritiskt till systemet utifrån samma resonemang som redogör för, nämligen att det skulle uppmana till våldshandlingar. Andra menar att detta varken är avsikten med systemet eller faktiskt i sig har någon betydelse för att individer bestämmer sig för att begå våldshandlingar. Det är dock viktigt att säkerställa att risken för sådana effekter och tolkningar tas bort, till exempel genom att man ser över den nuvarande konstruktionen som innebär att ersättningsnivån utgår från fängelsestraffets längd. Att begära att över huvud taget inte skulle betala ut ersättningar till frihetsberövade och deras familjer skulle inte vara rimligt. Ersättningarna utgör ett socialt skyddsnät som bland annat går till familjer som kan ha förlorat sin huvudsakliga inkomstförsörjare och till att hjälpa frihetsberövade med återintegrering i samhället efter avtjänat straff. Den faktiska situationen på ockuperat område i behöver också has i åtanke. Uppemot 1 miljon palestinier har hamnat i israeliska fängelser, trots att det enligt den fjärde är förbjudet att hålla personer från ockuperade områden i fängelse på ockupationsmaktens territorium. Som jag sagt har den palestinske premiärministern förklarat att man på palestinsk sida är beredd att undersöka om regelverket behöver anpassas, och en kommitté under hans ledning har tillsatts med det uppdraget. Det är bra om detta kan leda till att regelverket reformeras på ett sätt som gör att det inte uppfattas som att uppmuntra till våldsdåd. Jag välkomnar detta besked, också utifrån att det är ett initiativ som eventuellt kan föra parterna närmare varandra och stärka förutsättningarna för en dialog. Den israelisk-palestinska konflikten har pågått alldeles för länge och behöver lösas. Det finns inget gångbart alternativ till en tvåstatslösning. Tyvärr ser vi att tvåstatslösningen är alltmer ifrågasatt och hotad, inte bara i ljuset av avsaknaden av en seriös fredsprocess i form av förhandlingar mellan parterna. Vi oroas också särskilt av fortsatt och accelererad bosättning, expansion och rivningar av palestinska byggnader på ockuperad mark i strid med folkrätten. , EU och det övriga internationella samfundet behöver fortsätta att driva på för att skapa förutsättningar för en politisk process som kan leda fram till direkta fredssamtal mellan parterna. Bägge parter behöver ta ett steg för att bygga ömsesidigt förtroende och bidra till ett politiskt klimat som gör framsteg möjliga. Att och återupptagit samarbetet i fråga om bland annat säkerhet och överföring av palestinska skatteintäkter, som suspenderade i ljuset av annekteringshotet, är en positiv signal för bägge parter att ta fasta på. Det är en förtroendeskapande åtgärd. Den process som nu säger att man inleder för att granska regelverket för stöd till frihetsberövade och deras familjer kan också betraktas som en förtroendeskapande åtgärd. Här finns kanske en chans att i någon mån minska misstroendet och avståndet mellan och i denna fråga. Låt oss hoppas att så kan ske. 25 (M): Jag tackar utrikesministern för kommentaren till min interpellation. bistånd har möjliggjort för de palestinska myndigheterna att betala ut motsvarande till palestinska fångar i israeliska fängelser och till frigivna. Jämfört med 2018 har denna utbetalning ökat med . Även om detta inte utgör ett direkt budgetstöd har de palestinska myndigheterna genom indirekta bistånd råd att spendera av sin budget på att betala ut löner till palestinier som skadat eller dödat civila israeler. Utrikesministern har i en tidningsartikel kallat detta för socialbidrag, vilket jag anser är felaktigt. Det framgår nämligen väldigt tydligt av den palestinska lagstiftningen att detta är en ren lön, och mottagaren betalar även skatt på denna så kallade lön som man får av den palestinska regeringen. Lönens storlek är också beroende av hur en palestinsk medborgare sitter i ett israeliskt fängelse, inte av familjens sociala situation. Jag kan ge ytterligare exempel på vad en sådan här palestinsk så kallad terrorlön innebär. En palestinsk medborgare har varit frihetsberövad i ett israeliskt fängelse . Efter frisläppandet garanteras man ett arbete inom de palestinska myndigheterna samt att bli undantagen från att betala avgift för högre utbildning och sjukförsäkring. Jag skulle vilja be utrikesministern att vara mer konkret i hur man för en dialog med palestinska myndigheter gällande det så kallade bistånd som man ger men egentligen inte ger, framför allt om vilken effekt det här indirekta biståndet får i praktiken. 26 Utrikesminister (S): Låt mig börja med att säga att har en rad direkt biståndsrelaterade frågor som jag föreslår att hon ställer i en interpellation till biståndsministern och inte till utrikesministern. påstår också att det palestinska ersättningssystemet utgör en incitamentsstruktur för terrorister och att den palestinska myndigheten och PLO skulle upprätthålla detta system för att på något sätt belöna palestinier som begår våldsdåd mot . Det här är en beskrivning som inte går ihop med den palestinska myndighetens och PLO:s tydliga ställningstagande för icke-våld som politisk metod. Det är också en beskrivning som bortser från de palestinska argumenten till försvar för det här ersättningssystemet: att palestinierna inte kan överge familjerna till de frihetsberövade som ofta döms till långa fängelsestraff av israeliska militärdomstolar, att de här familjerna behöver tillförsäkras en inkomst, en utbildning och trygghet och att det efter avtjänad fängelsetid behövs insatser för att återintegrera dem som har varit frihetsberövade i samhället. Om detta stöd inte fanns, säger man från palestinskt håll, skulle radikala krafter vinna ytterligare inflytande. Kan inte hålla med om att en ökad radikalisering varken vore i eller intresse? Regeringens övertygelse är att de som förespråkar eller utför terroristdåd måste bekämpas med alla medel. Vi behöver stärka de moderata krafterna i , de som tar avstånd från våld och som vill se förhandlingar om fred. Det var så regeringen resonerade när erkände 2014. Genom bistånd till , som är en viktig del av vårt engagemang för en tvåstatslösning, bidrar vi till en sådan utveckling. Vårt utvecklingsstöd går till aktörer som vill verka för fred och hållbar utveckling med ett starkt fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstatens principer. Att stärka det civila samhället är prioriterat. Det är uppenbart att har lång väg att gå för att stärka sin demokrati och skyddet av mänskliga rättigheter. Att palestinska val inte har ägt rum är ett stort avbräck för det palestinska styrets demokratiska legitimitet. Det är angeläget att går vidare med planerna för att hålla val, som president tog upp i sitt tal i . EU, inklusive , stöder fullt ut dessa planer, och man är beredd att bistå på ett sätt som kan behövas. Regeringen förväntar sig också att det framtida palestinska ledarskapet, som tillträder efter valen, åter bekräftar den nuvarande palestinska regeringens avståndstagande från våld, erkännandet av och respekten för ingångna avtal med . 27 (M): Tack, utrikesministern, för alla svar och för en viktig debatt! Vi är överens om flera saker: att israeler och palestinier ska få leva i fred och säkerhet, att terrorism och våldshandlingar ska fördömas och att demokratiska värden är viktiga för en långsiktig fred. noterar jag att utrikesministern inte riktigt vill svara på frågan om hur de palestinska myndigheterna hålls ansvariga för de så kallade terrorlönerna som alltså bara uppgick till 1 ½ miljard. I praktiken uppmuntras det till terrorism och våldshandlingar mot den israeliska civilbefolkningen. Ett ekonomiskt stöd kan ändå inte utgå från vilken skada mottagaren har utsatt en annan människa för! Israel- och är komplex. Det finns ingen enkel lösning – det är vi helt eniga om. Däremot kommer detta med de så kallade terrorlönerna att vara ett av flera hinder för en varaktig fred. Jag vill i mitt sista anförande tacka utrikesministern för att jag har fått svar på många av mina frågor. Jag skulle vilja be utrikesministern att konkretisera om man har för avsikt att se över det så kallade indirekta biståndet till och ställa krav på mänskliga rättigheter precis som man har gjort med . 28 Utrikesminister (S): ger inget budgetstöd till den palestinska myndigheten, så vi bidrar alltså inte till att finansiera det här ersättningssystemet som är så kritisk till. Regeringen tar avstånd från terrorism i alla sammanhang. Det finns inget försvar för terrorism. Regeringen står upp för och legitima säkerhetsbehov och för deras rätt att existera inom säkra och erkända gränser. Likaså tar den palestinska myndigheten och PLO avstånd från terrorism och bedriver sin kamp för palestinskt självbestämmande och en tvåstatslösning med fredliga medel. Det finns en öppenhet hos den palestinska myndigheten när det gäller att granska hur ersättningssystemet ska fungera. En sådan utredning har redan inletts, och jag välkomnar det. Det är oförnekligt att den fortsatta ockupationen orsakar en utbredd frustration och hopplöshet i det palestinska samhället. För regeringens vidkommande står det klart att för att långsiktigt minska risken för våld, både mot israeler och palestinier, behövs framsteg mot en rättvis och hållbar fred baserad på tvåstatslösningen. Tvåstatslösningen är förvisso hotad och ifrågasatt, kanske mer än någonsin, men det är genom att försöka vända den här negativa utvecklingen som vi kan bidra till att skapa en framtidstro även i . Hopp om att se ett slut på våld och ockupation och tro på en folkrättsgrundad tvåstatslösning där de två länderna och kan leva i säkerhet och fred sida vid sida – det är precis detta som regeringens politik syftar till. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:146 om inbördeskrig och våldsamheter i 29 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att få till stånd en fredlig lösning på konflikten i och vilka åtgärder jag och kan vidta för att stoppa det etniska våldet i landet. Han har även frågat mig hur jag och regeringen avser att arbeta för att grundläggande fri- och rättigheter ska respekteras av de etiopiska myndigheterna samt hur jag och kan bidra till att fria och rättvisa val kan hållas i . av ökade spänningar i har konflikten mellan federala regering och i Tigray eskalerat. Konflikten har lett till ett stort antal döda, förstörd infrastruktur och ett mycket stort antal flyktingar och internflyktingar, varav flertalet är kvinnor och barn. Situationen hotar stabiliteten i landet och hela regionen. Regeringen tar utvecklingen på mycket stort allvar. Med anledning av situationen hade jag ett telefonsamtal med utrikesminister . Respekten för mänskliga rättigheter måste upprätthållas. Såväl som EU uppmanar alla inblandade att avstå från våld och i stället söka lösa konflikten med fredliga medel. I frågan om utvecklingen i har jag uttalat mig tidigare i , bland annat i ett antal i riksdagsfrågor (2019/20:967, 2019/20:1908 och 2020/21:144). Vi är oroade över rapporter om allvarliga kränkningar och övergrepp av internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna. Det är centralt att skydda civilbefolkningen, få klarhet i vad som skett och säkerställa ansvarsutkrävande. Den humanitära situationen är oroväckande. Vi uppmanar alla parter att garantera säkert, snabbt och obehindrat humanitärt stöd och tillträde till alla drabbade områden så att snabb och adekvat hjälp kan nå människor i nöd. Tigrayregionen är fortfarande avstängd. Över 40 000 personer har redan flytt över gränsen till . Rapporter om etnisk profilering av tigreaner i är oroande, liksom det hat som sprids på internet och i medierna. Det är viktigt att tigreaner inte utsätts för trakasserier och diskriminering, något som riskerar att förvärra en redan allvarlig situation och driva befolkningen längre isär. Det är också av stor betydelse att det internationella samfundet upprätthåller sitt engagemang. Länderna i regionen, den regionala samarbetsorganisationen och Afrikanska unionen har alla en viktig roll att spela som konstruktiva partner till i detta allvarliga läge. FN, och EU strävar efter att föra en dialog med alla berörda parter och är redo att stötta initiativ till fredliga lösningar. Vårt utvecklingsbistånd till landet innefattar en rad insatser inom mänskliga rättigheter och demokrati, inklusive fria och rättvisa val. Vi har också ett stort humanitärt stöd. Detta förblir viktigt. Vi kommer att fortsätta att noggrant följa situationen i och på , fortsätta att föra en nära dialog med relevanta aktörer i såväl som i regionen och aktivt verka för en fredlig lösning samt full respekt för folkrätten, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. 30 (V): Jag lämnade in denna interpellation till utrikesministern med anledning av det krig som startats mellan och det regionala styret i Tigray. Jag vill tacka utrikesministern för svaret. när Abiy , premiärminister i , tog emot var vi nog få som trodde att det skulle bli krig i . Vi kan nu i backspegeln konstatera att Abiy inte är någon fredsduva och att hyllningskörerna av honom verkligen har kommit på skam. är det tydligt att det regionala styret i Tigray, TPLF, har agerat utifrån sina egna maktambitioner och i reaktion på sitt eget förlorade maktinflytande i spåren av Abiy Ahmeds tillträde. De har helt enkelt varit vana att ha makten i . Under de novemberveckor som kriget har pågått har bristen på information varit mycket stor. Internet och telefoni har varit nedstängda i regionen , och dag för dag får vi ny information om hemskheter som har utspelat sig i regionen. ser kriget ut att gå mot ett åtminstone tillfälligt slut. Regeringsstyrkan har militärt besegrat TPLF och återtagit kontrollen över Tigray.