prot · H8099 · 2020-09-17 00:00:00 — Jag tycker att har lyft fram goda tankar som vi i politiken bör ta med oss. har även levererat en delrapport avseende höghastighetståg. Där säger man: bedömning är enligt ovan avsnitt att kostnaden för stambanor ligger i de övre spannen av tidigare redovisade kostnadsbedömningar. Det innebär att det kommer att krävas stora och omfattande förändringar av systemet för att nå de kostnadsramar på som detta uppdrag utgår ifrån. Från kristdemokratiskt håll har vi varit tydliga med att vi vill se en förstärkning av nuvarande järnvägssystem. Vi anser också att det i delar av behövs nya stambanor för att förbättra både den internationella trafiken inom den nordiska triangeln och förbättra järnvägskapaciteten för person- och godstrafik inom . Frågan är varför regeringen trots dessa kritiska rapporter fortsätter att hålla fast vid ett projekt som med all sannolikhet inte är samhällsekonomiskt lönsamt. Lite elakt, fru talman: det vara detta faktum som ligger till grund för att nu bakvägen förändrar beräkningsgrunden för infrastrukturplaneringar genom att höja CO2-beräkningarna per kilo från till , vilket vi har debatterat tidigare här i kammaren? 31 Infrastrukturminister (S): Diskussioner om samhällsekonomiska kalkyler och lönsamhet har vi haft . Jag uppskattar verkligen de diskussionerna eftersom det är viktigt att vi prövar och har en noggrann beräkning av vilka projekt vi lägger skattebetalarnas pengar på och vilka prioriteringar vi gör. ska man bedöma kalkylerna utifrån vad de verkligen är. Jag noterar att de samhällsekonomiska lönsamhetskalkylerna konstaterade att tunnelbanan i inte var lönsam. var det inte och inte . Ett flertal av de infrastrukturobjekt som är helt nödvändiga för oss har av ekonomer tidigare bedömts som samhällsekonomiskt olönsamma. Norrbotniabanan är ytterligare ett objekt som ekonomer ibland påtalar inte skulle vara lönsamt. Tänk om Norrbotniabanan hade varit byggd . Den stoppades av partivänner i alliansregeringen . Annars fanns ett beslut om att bygga den. Den hade varit på plats nu längs i ett läge där Northvolt etablerat sig och när vi har en strukturomvandling som hade kunnat öka arbetsmarknadsregionen. Vi hade kunnat mångdubbla klimatsmarta resor längs för både främjandet av arbetspendlingen och naturligtvis också för företag som vill skicka mer gods på järnväg. Det handlar om att skapa långsiktighet. Det handlar om att ta ansvar för de investeringsbeslut man vill fatta. Från vår sida har vi varit tydliga med att vi behöver nya stambanor. Vi har betydande kapacitetsproblem i det svenska järnvägssystemet. Det trodde jag att alliansregeringen insåg när man lanserade Sverigeförhandlingen och ville satsa på nya stambanor för höghastighetståg . Men det tog inte förrän man darrade på manschetten. och närmade sig, precis som vi ser på andra politikområden, i hög takt i ställningstaganden som snarare handlar om att sänka bensinpriser och inte bygga klimatsmart infrastruktur. Det är en utveckling som oroar mig. behöver ha modet att fatta beslut för att kunna ställa om transportsektorn för att se till att vi når de mål som sätter för oss. Det handlar om att minska utsläppen till 2030 och att totalt se till att få fossilfria transporter till 2045. Det är därför det brådskar. Det är därför det är viktigt att fatta nödvändiga beslut om att öka kapaciteten i järnvägssystemet. Därav inriktningsbeslut och diskussionen om att vi behöver nya stambanor. Sedan tar vi fram gediget underlag. Inte minst har det varit nödvändigt eftersom – vilket påpekar – det fanns brister i en del underlag som togs fram under den tiden vi hade en alliansregering. har vi gjort väldigt många beräkningar. har vi också nu ett gediget underlag. Inte minst med den senaste delrapporten från har vi nu än bättre förutsättningar att fatta kloka och väl grundade beslut om hur investeringarna framöver ska se ut när det gäller nya stambanor men också infrastrukturen i dess helhet. Jag ser fram emot att få ta flera diskussioner och debatter med . Jag vet att själv ser nödvändigheten av att öka kapaciteten i järnvägssystemet. Jag är förvånad och faktiskt också lite besviken över att man inom ändå har svängt i sin iver att närma sig . Det ger beskedet till alla dem i , , och som har trott och satsat på stambaneprojektet. Det är de som upplåter mark för att bygga bostäder och som vill se en arbetsmarknadsförstoring, och så får de beskedet att inte längre tror på och ställer upp på detta projekt. Det kan jag beklaga. Vi håller våra ord. Vi tycker att det är viktigt att vi satsar på att utveckla stambanor i . 32 (KD): Det är med största förvåning jag noterar att statsrådet uppenbarligen har ett mycket lågt förtroende för de samlade samhällsekonomiska bedömningarna. Jag måste erkänna att detta oroar mig. När vi som politiker går fram och ska bygga olika projekt – vilket jag har haft förmånen att göra både som kommun- och regionpolitiker, och jag har förmånen att sitta i trafikutskottet – handlar det om att prioritera. Inget parti och ingen regering kommer någonsin att ha så mycket pengar som alla önskemål motsvarar, åtminstone inte . Vi kommer alltid att vara tvingade att prioritera. Om det då finns ett projekt – i det här fallet Sverigeförhandlingen – som får stor kritik för att det inte är tillräckligt väl förberett och underbyggt och inte har en tillräckligt stabil ekonomisk planering måste man som politiker kunna göra lite halt och titta på det en gång till. , fru talman, förstår jag att statsrådet håller fast och står fast vid detta. Man skulle nästan kunna säga som i dikterna – att han håller bron. När han nu är fast hand i hand med , som inget hellre vill än att lägga ned allt flyg, stoppa alla vägar och se till att landsbygdens befolkning använder häst och vagn i stället för att transportera sig någorlunda snabbt mellan olika tätorter, blir det såklart problematiskt. Från håll är vi varma vänner av all infrastruktur, så ock järnvägen. största styrkor finns på godstransporter över långa avstånd. De finns också när man bygger ut arbetsmarknadsregioner. Vi kan se på det som har hänt runt och , vi kan se Pågatågens effekt och vi kan se hur det är i . Jag tror personligen att vi även behöver titta på förstärkningar av järnväg i , för vi ser hur arbetsmarknadsregionerna blir allt viktigare. Det är det här som vi som kristdemokrater har lyft fram när vi har pratat om höghastighetstågen. Vi har lyft fram att vi utifrån de rapporter som kommer och utifrån de risker med kostnader som finns ser att detta kan bli en gökunge, som givetvis förbättrar för dem som finns där spåren går fram – om man nu eventuellt har en station. Även här ser vi för övrigt risker när man nu ska flytta stationer och kanske därmed får mindre koppling till tätorterna. Men hur blir det för hela den bygd i övriga där man eventuellt inte får denna effekt? Vi ser ju fortfarande inte hur den alternativa finansieringen ska vara. Vi ser inte denna lösning, och vi har inte fått den presenterad för oss. Då kan man inte komma undan att detta stora, dyra projekt – som enligt de utredningar som finns eventuellt blir dyrare än vad vi tror – kommer att vara en gökunge gentemot övriga projekt. För oss kristdemokrater är det någonstans viktigt att hela landet ska leva. 33 Infrastrukturminister (S): Fru talman och ! Jag förstår att det ibland kan vara frestande att peka på något parti och göra det skyldigt för regeringens eller mångas ställningstagande. väljer här att kritisera . Men jag kan berätta att det finns många inom som tycker att nya stambanor för höghastighetståg är ett utmärkt projekt. Det finns handelskamrar inte bara i utan i nästan hela som tycker att detta är helt nödvändigt. Det finns moderater, centerpartister, socialdemokrater och folk i alla partier som tycker att det här är någonting som behöver. behöver det både för att klara klimatkraven och för att möta kapacitetsutmaningen i järnvägssystemet. Men det handlar också just om att arbetsmarknadspendlingen ska fungera, för är det trångt på spåren. Jag åkte med det miljonte tåget, och jag valde att markera det för att visa att det aldrig har varit så många tåg som har gått i det svenska järnvägssystemet. Det är trångt. Ska pendeltågen få plats? Ska vi kunna se till att ha mer arbetsmarknadsförsörjning via klimatsmarta transporter? Ska vi se till att godstågen får plats? Då måste vi bygga mer järnväg. Därför behöver vi nya stambanor. De avlastar inte minst Västra stambanan och . Det finns ett starkt stöd i , i , i , i och i . Där finns också en besvikelse över att och hoppade av det projekt som de sa var helt nödvändigt för . När det gäller ekonomin är det självklart att vi inte släpper igenom några dåliga beräkningar. Vi kommer att vara extremt noggranna med uppföljningen av kostnader för infrastrukturplanering och infrastrukturobjekt. Så är det alltid. Hela min gärning, inte minst här i , har handlat om detta. Jag kom in 1994 och fick börja städa upp efter den dåvarande borgerliga regeringen, som lämnade efter sig gigantiska budgetunderskott och en statsskuld som var rekordstor. Vi kommer alltid att säkerställa att vi har koll på ekonomin, men det får inte bli ett hinder för att våga fatta väl grundade beslut om investeringar i infrastruktur och stå fast vid dessa. Om ska klara konkurrenskraften i omvärlden, om vi ska kunna ge bra förutsättningar för godset att snabbt ta sig fram ut på världens exportmarknader och om vi ska klara klimatutmaningen och arbetskraftsförsörjningen när arbetsmarknadsregionerna växer måste vi också kunna fatta beslut. I det här fallet handlar det om att fatta modiga beslut om ännu mer investeringar, inte minst i infrastruktur. Det är ett av skälen till att vi begärde fram fördjupat underlag av , vilket vi fick . Vi kommer att få ytterligare underlag både inför en inriktningsproposition och inför en infrastrukturproposition. Vi kommer naturligtvis också att få underlag för utbyggnaden av nya stambanor för höghastighetståg. Det är avgörande att vi har på fötterna när vi fattar de slutgiltiga besluten, men det är också avgörande att vi kan hålla fast vid att behöver öka kapaciteten i järnvägssystemet. Min fråga tillbaka till blir den jag har ställt ett antal gånger tidigare: Vad är svar till alla dem som bor i , , , , och ? Där har man planerat för bostadsbyggande, för arbetsmarknadsförstoring och för satsning på nya stambanor. Där etablerar sig företag för att de ser att de snabbare kommer ut på exportmarknader eller på annat sätt får förbättrad service. Och där gläds fler åt att man framöver inte behöver trängas på , eller E22:an utan kan åka klimatsmart med tågen på järnvägen i stället. Vilket besked ger till dem när ni nu inte vill satsa på att bygga nya stambanor? 34 (KD): Jag och statsrådet har haft förmånen att debattera det här förut, och statsrådet vet mycket väl att inte har sagt nej till nya stambanor. har sagt nej till Sverigeförhandlingen och det upplägg som finns där. Vi har kritiserat det utifrån att det än så länge inte har redovisats någon form av hållbar ekonomisk analys, vare sig samhällsekonomiskt eller av hur det ska finansieras. Vi har haft ett antal debatter här i kammaren där det från min sida har eftersökts och efterhörts och längtats efter den nationella planen. Den har trots allt dragit ut , men är den på gång. Det tycker jag är positivt, för då kanske vi kan få en helhetsdiskussion i de här viktiga frågorna. är generellt sett positiva till järnväg, men det är nödvändigt att den byggs utifrån en samhällsekonomisk analys och att den byggs utifrån en god sådan. Men vi är också positiva till flyg, vägtrafik, cykel, sjöfart och de övriga trafikslagen, för vi måste ha ett som håller ihop. Det kan inte vara så att enskilda investeringar får blockera andra nödvändiga investeringar. Det innebär att vi som politiker måste orka ställa investeringar mot varandra, och då måste de också beräknas på ett sådant sätt att man kan lita på underlagen. Därför är det allvarligt när man förändrar beräkningsgrunder, exempelvis på koldioxid, från till . Detta gör att det kommer att vara svårt att ha tilltro till de underlag som levereras. Jag förstod redan inledningsvis att statsrådet själv har bristande tilltro till underlagen. Jag tror att vi behöver dem. Vi behöver mer järnväg, men vi behöver också mer väg i . 35 Infrastrukturminister (S): Självklart ska en nationell plan inte bara innehålla satsningar på järnväg. Även om nuvarande nationell plan innehåller den största järnvägssatsningen i modern tid, vilket jag är stolt över, är det också den första nationella plan som innehåller en ordentlig statlig satsning på cykel och, för den delen, en flerdubblad satsning på sjöfarten. Dessutom är vi nu i ett läge där vi ser att vi behöver fortsätta att snabba på utvecklingen av hållbart flyg, vare sig det är biobränsle eller elflyg. Där gör vi också satsningar från regeringen med innovation och utveckling. Jag ska själv besöka elflyget och titta på när man demonstrerar den utvecklingen. Detta kan jag säga eftersom jag företräder en regering som satsar mer på infrastruktur än vad den tidigare borgerliga regeringen gjorde. Vi satsar mer eftersom vi värderar investeringar i det som bygger starkt mer än skattesänkningar. Det kan ju vara så att en del av tveksamhet till infrastruktursatsningar härrör från att man hellre ser skattesänkningar än investeringar. Detta är en debatt jag ser fram emot att föra framöver, för behöver investera. Vi kan inte möta klimatkrisen med skattesänkningar. Vi kan inte klara internationell konkurrenskraft med skattesänkningar. Vi måste våga investera i det som bygger starkt och håller ihop landet starkt. valde den dåvarande alliansregeringen att lyfta ut Norrbotniabanan. Den hade varit byggd annars, till den nytta det hade varit för hela norra – för arbetsmarknaden, för exportnäringen där, för klimatsmarta resor. Man valde i stället att prioritera jobbskatteavdrag 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 7. Allvarligt talat: Någonstans måste vi också ha modet att våga välja investeringar. Från min och regeringens synpunkt är det självklart, inte minst för att bli världens första fossilfria välfärdsnation. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 8 Statsministerns frågestund 36 (M): Det sker nästan en skjutning och nästan ett mord . Barn växer upp i kriminalitet, barn är hantlangare och barn skjuts ihjäl. är säkert precis lika förfärad över det här våldet som alla vi andra. Men det räcker inte, för med makt följer ansvar att göra det som krävs. År lovar statsministern att, som det heter, krossa kriminaliteten. Han lovade det i den här salen i regeringsförklaringen senast , precis som i förra årets regeringsförklaring liksom i den , 2017, 2016, 2015 och 2014. Sedan gängen började skjuta på allvar har statsministern lovat att ta itu med dem men misslyckats. krävs det mönsterbrytande åtgärder, inte justeringar i marginalen. Regeringen har sagt nej till i princip allt som på allvar skulle kunna göra skillnad och som har gett resultat i . Och det regeringen gör gör den halvhjärtat. Av 34 punkter har två genomförts. lade fram ett paket med förslag på tio mönsterbrytande åtgärder mot gängen. De både bekämpar och förebygger. Det handlar om visitationszoner för att hitta vapen och sprängmedel, anonyma vittnen, förbud mot deltagande i kriminella gäng och utvisning för dem som inte är svenska medborgare. Nio av våra tio förslag skulle kunna bli verklighet under den här mandatperioden, alltså redan innan avgår som statsminister. Är regeringen redo att genomföra ett enda av tio mönsterbrytande förslag? I så fall vilket? 37 Statsminister (S): För att knäcka gängkriminaliteten krävs det några saker. Det krävs tillräckligt dimensionerad polis, och den ska ha tillräckligt med verktyg. Det krävs att lagar skärps. Och det krävs att vi bromsar inflödet till kriminalitet. Det är tre bärande element. Poliser har vi aldrig haft så många som vi har just . Men vi behöver fler. Jag har för mig att polisutbildningen krympte till ett minimum under första år som statsråd. Antalet platser på utbildningen har aldrig varit så lågt som då. har vi fördubblat antalet platser på polisutbildningen och anställt fler poliser. Vi ska ha fler poliser. Polisen har också fått verktyg. Vi har skärpt 50 lagar och tillfört 20 nya brottsrubriceringar. Vi arbetar naturligtvis också med det som är förebyggande. Att göra är också att komma överens. Här, liksom på ett antal andra områden, har inte lyckats sitta kvar vid förhandlingsbordet och faktiskt komma överens. Det polisen säger till oss är nämligen: ”Hitta nu de långsiktiga, breda överenskommelserna som håller oavsett vem som har regeringsmakten!” Det orkar inte med. Vi gör, och vi kommer att fortsätta göra. Gängkriminaliteten ska knäckas. Jag har inte hunnit titta på tiopunktsprogram. Men jag har sett en sak där man igen är tvåa på bollen. Det handlar om att fler gängmedlemmar ska utvisas. Det tycker vi, och vi är på den bollen och utreder det. Det går bra att föreslå. Vi vill gärna ha förslag på fler saker. Men det skulle också vara bra om vi kunde sätta oss ned och göra en överenskommelse om något som vi ska fortsätta med. Gängen ska knäckas. 38 (M): Jag uppfattar att regeringen i varje fall vill, som det heter, förutsättningslöst utreda ett enda av våra tio förslag. I övrigt vill ni ha överenskommelser, . De 34 punkter som ni lade fram – vi sa direkt att vi inte har några problem med dem, men de kommer inte att knäcka gängen – och av vilka ni har genomfört två tycker ni alltså att vi borde ha gjort en överenskommelse kring. Det tycker inte jag räcker. Det är därför vi har lagt fram förslag på tio stycken konkreta mönsterbrytande förändringar där vi drar lärdom av andra länders erfarenheter. De länderna hade mindre problem än vi men har gjort mer, och de har kanske mindre problem än vi för att de har gjort mer. Det är det som krävs. Ni pratar om att bryta gängbrottsligheten. Men ni gör inte det som krävs. Det är väldigt svårt att förstå. Är ni redo att genomföra de här förslagen? Om svaret är nej, säg i så fall det och stå upp för den ståndpunkten! 39 Statsminister (S): Tack och lov fungerar inte svenskt lagstiftningsarbete på det sättet att man presenterar ett program och sedan ska ha svar på alla punkter . De 34 punkterna, som uppenbarligen tyckte var bra, genomförs . , som har suttit i en regering, borde veta att det för de lagförändringar som måste göras krävs utredningar. Det krävs remittering. Det krävs systematiskt arbete. Det är så svenskt lagstiftningsarbete går till. Vi kan också titta bakåt, på vad som har gjorts när det gäller straffen, poliserna och utbildningen och på de exempel som de facto lyckas just . Det finns ingen garanti. Men det ser bättre ut i , det ser bättre ut i och det ser bättre ut i . Vi måste hålla i för att gängen ska knäckas. Men vi ska också titta på det som faktiskt fungerar. 40 (SD): Med tanke på talmannens påminnelse om att kammaren är stor och att vi inte måste sitta precis bredvid varandra vill jag säga att man numera kan sitta ganska nära mig. Jag har fått svar på mitt covid-19-test, och jag är inte smittad av detta fruktansvärda virus. Så fick jag det sagt. Jag tänker fortsätta på Danmarksspåret och situationen i . Statsministern säger nu att man har gjort ofantligt mycket. Vi har fler poliser . Många reformer kopplade till kriminalpolitiken som har genomförts är de största någonsin och så vidare. Trots det fortsätter utvecklingen i fel riktning. Skjutningarna har ökat under tid vid makten. Jag var i och diskuterade med danska politiker vad man har gjort som vi i inte har gjort, och jag fick med mig mycket intressant tillbaka. Man har dubbla straff vid gängbrottslighet, har visitationszoner, har inte en massa rabatter för ungdomar och andra, har inga villkorliga frigivningar och så vidare. I finns det färre gängmedlemmar än i hela . Skjutningarna har minskat rejält. En väldigt stor del av de gängkriminella sitter i fängelse. är och framstår som rena Bullerbyn i jämförelse med när det kommer till de gängkriminella. är jag inte särskilt intresserad av att höra mer om vad anser att han och den här regeringen har gjort. Det vet vi, och det är uppenbart att det inte har räckt. Det räcker inte. Det jag är intresserad av är vad avser att göra framöver för att på riktigt komma åt gängkriminalitet, klanmentalitet och klankriminalitet. Vad beror det på att har lyckats så mycket bättre än under styre? 41 Statsminister (S): Vi har ett väldigt bra samarbete med och ska så ha. Det är klart att vi ska lära också av andra länder. Det samarbetet och den dialogen pågår. Vi har ingen anledning att inte lära av det man gör i andra länder. Men skiljer sig från i den andra riktningen. Vi är faktiskt tuffare när det gäller livstid. släpper ofta ut fångar tidigare än vi. Det skiljer sig alltså åt båda hållen, men vi är fullt på det klara med att vi kan lära oss. Detta med att öka straffen för gängbrott är något som vi redan är på gång med. Det är detta som är så märkligt: Det kommer många förslag om sådant som redan är på gång. Det är bara att titta på listan och se vad som redan görs. Likaså vill vi ta bort ungdomsrabatten när det gäller grova brott för dem som är . Sedan kan man tycka att vi ska göra ännu mer. Det har jag full respekt för. Men låtsas inte som om det inte görs något! Det är för övrigt just på grund av detta som det är så gott som fullt på fängelserna. Det är väldigt många gängkriminella som sitter i fängelse. Det som vi behöver göra mer av är att se till att tillförseln av framför allt unga män stoppas, och det kräver andra åtgärder. Vi måste jobba med båda delarna, både att visa hårdhet mot brotten här och – det handlar om polis, straff och allt detta – och att se till att de unga männen inte dras in i brottslighet. Då är det en likvärdig skola, jobb och socialtjänst och annan sådan verksamhet som behövs – ett starkt civilt samhälle som samarbetar för att förebygga brott. Vi behöver göra både och. 42 (SD): Mycket av det som statsministern presenterar här är sådant som vi har drivit i väldigt . Det är bra att man tar det till sig och är beredd att göra saker. Men tyvärr är min bild att detta inte kommer att räcka. Man förstår inte hur starka dessa strukturer är. Det är klart att vi måste jobba preventivt. Det är klart att vi måste se till att människor kan få en meningsfull tillvaro, ha ett jobb att gå till och få en utbildning och så vidare. Men det är inte detta som krävs här och för att få stopp på gängbrottsligheten. Det som krävs här och är att man låser in dem som är farliga och som vistas fritt på gator och torg. Det är något man har lyckats med i . Där ger man dubbla straff om brottsligheten är relaterad till gängkriminalitet. Man släpper inte ut dem efter halva tiden eller två tredjedelar. Man ger inte rabatter. Det är denna typ av repressiva åtgärder som krävs för att vi ska kunna vända utvecklingen. 43 Statsminister (S): Det var precis detta jag sa var vanligare i , alltså att man släpper ut dem efter halva tiden. Så gör vi inte i . Polisen får som sagt bättre verktyg. Låt mig nämna några av dem: rätt att läsa krypterad kommunikation, hemliga tvångsmedel, utökad rätt till husrannsakan, utökad presumtion för häktning och snabbare lagföring. Detta med snabbare lagföring jobbar redan polisen med i , och det är ett populärt inslag. Vi ska vara hårda mot brottsligheten, men vi måste också vara snabba mot brottsligheten. Man har lyckats korta tiden. Sedan kan jag nämna automatisk kameraövervakning och ökade möjligheter att förverka brottslingars tillgångar. Detta har vi redan beslutat om en gång, men vi ska göra mer, för de ska inte ha klockor, fina bilar eller kontanter en masse. Det är viktigt att vi ser bredden i vad som behöver göras och gör det så snabbt som möjligt. Vi måste vara bestämda om att gängkriminaliteten ska knäckas. Den svenska modellen och EU:s sociala pelare 44 (C):