prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — Att myndigheter arbetar under dold identitet är ett stort avsteg från principen om att myndigheter ska arbeta under öppna former som är iakttagbara för medborgarna. Det måste därför finnas väl genomarbetade kontrollmekanismer på plats för att minimera risken att tillsynsmyndigheter använder sig av möjligheten på ett felaktigt sätt. Sammanfattningsvis: Svensk myndighetsutövning måste vara konsekvent och förutsebar. Testköp under dold identitet ska därför bara få användas i undantagsfall för att kontrollera att reglerna följs. I det större perspektivet måste svenska livsmedelsproducenters konkurrenskraft stärkas och självförsörjningsgraden i öka. 108 (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 4. När det kommer till förändringarna av tillsynsreglerna i har vi inte någon reservation. I stort sett anser vi att de är ändamålsenliga, och utrymmet för vid införlivningen är inte stort. Inte desto mindre vill vi resa ett varningens finger för att EU-samarbetet leder till mer reglering av samhället, företagens verksamheter och människors liv. Varje reglering kan upplevas som rimlig sett isolerad. Men summan av ständiga regleringar av nya områden och utvidgade och skärpta regler kan hämma näringslivet och ekonomin och göra samhället och människorna ofria. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik När EU utvecklar sig mot mer överstatlighet och reglering betyder det att vi har en annan union än vad den var 1995 och en annan union än vad den är . I talar man i medier om att det är okej att ge bidrag och inte lån till eftersom det blir logiskt i det mer integrerade EU som vi kommer att ha . Den bakomliggande tanken är att pengarna är mer eller mindre gemensamma i en union som alltmer liknar en nation. Det kallas solidaritet. Därför uppmanar vi svenskar att följa unionens utveckling. Om man är förespråkare av dagens union är det inte säkert att man tycker om den union som finns . Ja eller nej till EU är kanske en fråga som kommer att få större relevans framöver. Det utrymme som återstår för att lindra tillsynsbyråkratin och främja rättsstatens funktion ska vi sverigedemokrater utnyttja. Vi återkommer med fler konkreta förslag på hur vi i ska kunna få tillsynen att fungera för att stävja regelbrott och främja konkurrenskraft och utveckling. Afrikansk svinpest är en hemsk sjukdom som drabbar tamgrisar och vildsvin. Den leder till stort lidande och riskerar att slå hårt mot grisnäringen om den kommer till . Den sprids snabbt i och har ibland gjort hopp, som ett hundramilshopp när den kom till . Det var troligen gästarbetare från en annan del av som spred den genom att slänga charkprodukter från gris i naturen. Det finns EU-regler om information. säger att medlemsstaterna bör rikta sina informationsinsatser mot de grupper som utgör den största risken för att sprida smittan. Det finns vidare krav på att medlemsländerna ska informera om riskerna för afrikansk svinpest utmed alla större vägar och kontrollstationer vid landsgränsen. De medlemsstater som har sjukdomen ska också organisera och genomföra regelbundna informationskampanjer riktade till allmänheten. Slutligen ska färskt kött samt vissa köttberedningar och köttprodukter förses med ett särskilt kontrollmärke. Men det finns ingen information som riktar sig till konsumenten, och konsekvenserna blir stora vid smittspridning. Därför har föreslagit att regeringen ska verka inom EU för märkning på produkter av gris från de länder där sjukdomen finns med information om vad man ska undvika för att inte sprida smitta. Det minskar risken för att någon på grund av oförstånd sprider smittan till nya länder. Utskottet anser att det inte finns någon anledning till ett tillkännagivande eftersom det pågår ett intensivt arbete på området. Det som görs är olika informationsinsatser genom annonser, webbinformation, broschyrer och kontakter med föreningar. Att öka medvetenheten och att påverka mänskligt agerande är något som alla – , landsbygdsministern och – lyfter fram som centralt. Det är just därför man behöver en märkning av själva livsmedlet. Det når ju definitionsmässigt alla personer som riskerar att sprida svinpest via livsmedel. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Jag vill också kort passa på att nämna hur viktigt det är att det blir lättare för jägare att få avsättning för vildsvinskött för att de problem som finns med vildsvin ska vändas till möjligheter. Efter tidigare tillkännagivanden har regeringen satt fart på arbetet. Det är bra. Men fortfarande saknas åtgärder för att ändra attityder till jakt. Med tanke på de strömningar som finns med trakasserier av jägare och lantbrukare utifrån extremistiska idéer är ett sådant arbete mycket viktigt. Vi vidhåller därmed vår reservation om detta. Slakteri- och vilthanteringsanläggningar ska betala en avgift till för offentlig kontroll. hade så sent som bland högsta avgifter för köttkontroll. Detta innebär en klar konkurrensnackdel för våra svenska lantbrukare. På grund av nya EU-regler infördes ett nytt avgiftssystem för kontroll vid slakt . Regeringen budgeterade 107 miljoner för att mildra effekterna för slakterier och lantbrukare. Trots det har det nya systemet lett till ett par negativa effekter. Fjäderfäbranschen har fått ökade omkostnader, och slakterier på mindre orter riskerar att missgynnas. Det kan förstärka kräftgången för jordbruket i mindre områden och därmed leda till en fortsatt minskad livsmedelsproduktion i , tvärtemot vad alla partierna har enats om genom livsmedelsstrategin. Jag vill passa på att nämna att vi i lade fram förslag om 70 miljoner extra på detta område i vårt budgetförslag. arbetar nu med att justera avgiftssystemet och effektivisera slakterikontrollen. överväger en ny modell för avgifterna . Det är positivt. Vi fick dock , , svar från landsbygdsministern att inga ytterligare medel tillförs detta år för att hjälpa fjäderfäbranschen och slakterier på mindre orter. Det finns alltså betydande osäkerheter hur regeringen tänker agera vad gäller stöd till slakterikontroll 2021 och framåt. Det finns med andra ord all anledning för att rikta ett tillkännagivande på området. Det behövs även framgent ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare och ligga på en nivå som närmar sig våra europeiska konkurrenters och inte ligger högre. 109 (C): Jag vill inleda mitt anförande med att yrka bifall till reservation 6. Här i kammaren talar vi tack och lov ganska ofta om värdet av svensk livsmedelsproduktion, även om man ibland kan få intrycket av att vi bara gör det ur en försörjningssäkerhetssynpunkt. Andra gånger låter det som om det framför allt handlar om biologisk mångfald. Jag vill inleda mitt anförande med att trycka på alla de enskilda delar som tillsammans bildar en större helhet och som är anledningen till att vi i den här salen bör verka för att stärka förutsättningarna för den svenska livsmedelsproduktionen. Som mina kollegor har varit inne på är det självklart viktigt att vi har en livsmedelsförsörjning som bär sig i ett krisläge. Vi ska veta att även om vi hamnar i ett läge där världshandeln stannar av eller om vi, gud förbjude, skulle hamna i ett krig eller en annan svår kris ska vi fortfarande kunna försörja befolkningen. Men det som jag tror ligger närmare till hands när vi inte är i den typen av kristider är ändå de stora värden som bör framgå för var och en som ger sig ut utanför svenska tätorter eller städer. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Det handlar om de öppna landskapen, som både är en glädje för oss som bor i det här landet och som lockar turister hit från och hela världen. Det handlar om den biologiska mångfalden, som vi är både stolta över och som bygger upp det landskap som lockar turister och som gläder oss. Det handlar om den tillväxt som gör att svensk landsbygd inte, fast det har siats om det så , är utarmad utan fortsätter att vara en plats där människor vill bygga och bo. Av dessa anledningar bör vi sträva efter att bibehålla, stärka och utveckla svensk livsmedelsproduktion. Att jag tror att det finns ett värde i att politiken främjar detta är en bärande anledning till att jag engagerade mig i Centerrörelsen. Att jag tror att detta är helt avgörande både för människa, för natur och för framtiden för är en stor anledning till att jag fortsätter att gå till jobbet här i kammaren i riksdag. Vi i vill stärka individernas möjlighet att bidra till det här men också till att göra medvetna val och hållbara val när man handlar mat. För konsumenterna är det svårt att göra ett upplyst val när det kommer till exempelvis klimataspekter på livsmedel. vet vi att detta är någonting som efterfrågas mer och mer, inte minst av personer i min ålder. Man ska kunna veta vilken påverkan maten har haft redan innan den har hamnat på ens tallrik. Det är faktiskt så att tre av fyra konsumenter vill kunna välja mat med lägre klimatpåverkan. Jag vet inte vad den fjärde konsumenten vill göra, men jag tycker att de tre har helt rätt inställning. Vi i vill därför se en tydlig och obligatorisk klimatmärkning av livsmedel, ungefär som de näringsdeklarationer som redan finns för att underlätta konsumenternas val. Denna klimatmärkning bör omfatta såväl importerade som inhemskt producerade livsmedel, för ärligt talat vet vi ju att denna debatt ofta förenklas till en kamp mellan det inhemska och det importerade. Vi kommer förmodligen att ha kvar importerad mat i , men om svensk mat ska kunna hävda sig är det viktigt att man kan se vilken påverkan den har haft på klimatet. Vi vill att utsläppen ska beräknas ur ett livscykelperspektiv där utsläpp från transporter och förpackningar ingår, för detta är något som ofta kommer bort. Det handlar inte bara om vad exempelvis en ko har bidragit till eller hur mycket mina gurkor har kostat klimatet. En helt avgörande fråga är också vilken väg de har tagit fram till min tallrik. Vad har de bidragit med under hela produktionen? Inledningsvis bör de produkter som har det högsta klimatavtrycket omfattas. Vi har nämligen inga illusioner om att detta inte kommer att vara utmanande att utveckla och se till att det fungerar på ett så gott sätt som vi skulle kunna önska. I förlängningen bör dock även fler varor och tjänster kunna omfattas av den här typen av klimatdeklarationer. Av samma anledning, att vi konsumenter ska kunna göra hållbara val, vill också se att vi ändrar märkningen ”bäst före” till ”minst hållbar till”. Det kan verka som en ganska liten förändring, men om vi ska kunna minska matsvinnet – och det behöver vi göra, för det är på tok för högt i – vet vi att det framför allt är två saker som vi behöver göra, oavsett om vi är konsumenter, handlare eller fattar beslut om de offentliga livsmedelsinköpen: Vi behöver se till att vi slutar köpa på oss för mycket, och vi måste använda vårt sunda förnuft så att vi inte kastar bort mat som skulle kunna användas. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Den här förändringen syftar just till att styra mot det. Både handlare och vi som handlar ska kunna använda vårt sunda förnuft innan vi kastar bort mat. På samma sätt vill vi se att för bäst-före-datum ses över för att minska matsvinnet. Det har redan nämnts i den här debatten, men antalet vildsvin i har blivit ett stort problem för jordbruket, för skogsägarna och för trafiken. uppskattade att den svenska vildsvinsstammen orsakade skador för 1,1 miljarder. Här i kammaren, inte minst den här våren när vi har kastat ändringsbudgetar fram och tillbaka, kanske man blir lite sifferblind. 1,1 miljarder kanske inte låter så mycket. Men när man står ute i verkligheten och ser vart dessa 1,1 miljarder försvinner, nämligen i minskade skördar och sämre skogstillväxt, är det kännbara pengar. Det känns i plånboken när vildsvinsskadorna ökar, men som markägare och förhoppningsvis lantbrukare kan jag säga att det känns nästan lika mycket i själen när man står och tittar på betesmarker som är brukade, hävdade och betade i generationer där vildsvinen över kan gå fram och fördärva de värden som har byggts upp under hundratals år. Vi löser inte detta enbart genom livsmedelspolitiken, men den kan vara ett viktigt verktyg. En anledning till att jakten inte är så stor som den skulle behöva vara är att det inte finns tillräcklig avsättning för vildsvinsköttet. Det är smakrikt och antibiotikafritt – det kan ni ta från mig om ni inte vet det själva – men det är alldeles för få som utnyttjar möjligheten att också äta av den här resursen. anser att vi bör verka för åtgärder som leder till ökad efterfrågan på svenskt vildsvinskött. Vi vill se det just som en resurs som ska utnyttjas. För att göra detta möjligt behövs förenklade regler som förbättrar möjligheten att få ut viltkött till konsumenten, butiker och restauranger. Det är därför glädjande att vi tillsammans med regeringspartierna och Liberalerna har kommit överens om ett förslag till regelverk som ligger helt i linje med de förslag som vi har drivit här. Det är ett förslag som bör kunna bidra till att förenkla och få ut vildsvinskött till konsumenter och i förlängningen också kan leda till att vi kan minska stammen till hållbara nivåer. Vi följer därför inte upp de visionsförslagen utan lägger det som ett särskilt yttrande i betänkandet. Vi kommer dock att fortsätta att verka tills det här faktiskt har kommit till stånd. Det finns mycket annat som man skulle vilja hinna med att tala om, till exempel dricksvattenförsörjningen som vi vet kommer att bli mer av ett problem i ett land som länge har varit vant vid att vatten finns i överflöd. Tyvärr ser jag nu att jag endast har kvar, så jag tackar för mig. 110 (KD): En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation 10. I vår omställning till ett mer fossilfritt och hållbart leverne säger många att det är tre b:na som måste förändras: bilen, biffen och beteendet. Det här, vill jag hävda, är delvis en sanning med modifikation. Vårt svenska lantbruk är mycket hållbart, även om det självfallet finns förbättringspotential. Om vi skulle sluta äta vårt högkvalitativa svenska kött från svenska bondgårdar skulle vi göra vår miljö en björntjänst. I synnerhet djuren i våra hagar är med och bidrar till den biologiska mångfald som vi eftersträvar. De metanutsläpp som bland annat våra kor får klä skott för blir verkligen, om fru talmannen ursäktar, en fis i rymden jämfört med många andra utsläppskällor som verkligen behöver hanteras. Även om metan är en gas cirkulerar den inte runt i atmosfären så länge förrän den upplöses. När det gäller beteende måste vi få till en attitydförändring, nämligen att vi ska köpa svenskt kött i våra butiker. Där kan vi som konsumenter absolut bli bättre. Dock är det svårare att beställa rätt maträtt på våra restauranger. Därför anser vi kristdemokrater att krav på produktursprung ska införas på menyerna just för att du ska veta vad du köper. Du ska som konsument ha möjlighet att göra ett aktivt val och köpa svenskt. Du kan givetvis alltid ställa en fråga till personalen, men ibland kan det uppfattas som omständligt och du avstår av olika skäl. Vi anser därför att det bör framgå av menyn vilket ursprung huvudingrediensen i maträtten har, och det kan ha avgörande betydelse för hur mycket och vilka restprodukter du kan förväntas konsumera och hur villkoren ser ut för dem som faktiskt har producerat maten. Ett exempel där det kan skilja sig mycket mellan producentländer är antibiotikaanvändningen i köttproduktionen. Information om djurhållning, arbetsvillkor och besprutningsgrad behöver konsumenten också känna till för att kunna göra medvetna val. Även konsumenter som serveras mat inom de offentliga verksamheterna, såsom skolor, vård och omsorg, bör få information om matens ursprung. Därför bör även kommuner och regioner uppge ursprungsland på menyerna för de köttråvaror som använts. Utöver en obligatorisk ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger anser vi alltså att även storhushåll och livsmedelsindustrin ska omfattas av kravet på obligatorisk ursprungsmärkning. Vi vet inte hur livsmedelsproduktionen ser ut , varken i eller i världen, än mindre vilken produktionsform som är mest attraktiv eller vilka varor som våra konsumenter efterfrågar. vill skapa möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val för att möta sina egna och omvärldens behov. Konsumenters efterfrågan och köpvilja är i hög grad styrande för de livsmedel vi konsumerar och vilka som säljer bäst. Politiken ska inte tvinga konsumenten till särskilda val, men däremot ska politiken säkerställa att information finns tillgänglig så att konsumenten kan välja. Det kan exempelvis ske genom tydlig och lättillgänglig information i form av bland annat miljömärkningar – till exempel nyckelhålet – och ursprungsmärkningar, konsumentupplysningstjänster, produktinformation i butiker och webbaserad information. Detta möjliggör för konsumenter och andra aktörer att göra ansvarsfulla och hållbara val av produkter och tjänster för att ställa om till mer hållbara livsstilar. Men det är alltså konsumenten som ska göra valet; det är inte vi politiker som ska välja åt konsumenten. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Bra ursprungs- och innehållsmärkning ökar konsumentmakten och ökar chanserna att göra medvetna val. länder har skiftande djurskyddslagar, och i de flesta avseenden har ett starkare djurskydd än övriga länder. Därmed missgynnas vi tyvärr i den europeiska konkurrensen. Gemensamma regler för ursprungsmärkning kan leda till ökade krav på bättre djurskydd i . Därför vill att samma regler för ursprungsmärkning även ska gälla för kött från andra djurslag än nöt. ska använda sina möjligheter till vite mot länder som bryter mot djurskyddsregler, vilket snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. När vi hade vår debatt om cirkulär ekonomi talade jag om vikten av att minska vårt matsvinn. Även andra talare har tagit upp frågan. Vi borde kunna hjälpa våra butiker så att de kan förädla vissa livsmedel vars datum håller på att gå ut. Jag vill passa på att lyfta upp denna fråga här eftersom den likaväl skulle passa in i det här betänkandet. Här kan alltså regelförenklingar som kan anta vara med och minska svinnet utan att vi för den skull tummar på matsäkerheten. Låt butiker få förädla mat som håller på att gå ut på datum i stället för att maten ska kasseras. Om det är något ställe där vi verkligen kan ändra vårt beteende är det här. Det är inte förbjudet att lukta och smaka på maten även om bäst-före-datum har passerats. Här blir det repris från alla tidigare talare. Jag kommer in på viltkött. Kött från vilt är en högvärdig proteinkälla med ett mycket lågt klimatavtryck. Därför är det viktigt med ett regelverk som underlättar småskalig beredning och försäljning av viltkött. I har vildsvinsstammen vuxit explosionsartat , vilket orsakar problem för många lantbrukare som får sina jordbruksgrödor förstörda när vildsvinen bökar efter föda. kan vi även se liknande skador på grund av dovhjortens framfart. I beräknas att det finns 200 000–300 000 vildsvin. Förmodligen kommer stammen att fortsätta att öka och sprida sig. Vildsvinens höga förökningstakt medför att en lokal population kan fördubblas under gynnsamma förhållanden. Tack vare vildsvinens förökningstakt borde vi få ut mer kött på marknaden, men då måste det löna sig att fälla vildsvin och sedan sälja köttet. Det är glädjande att det har rört på sig i frågan och att vi nu ser förenklingar vad gäller hjälpmedel vid jakt och i vilthanteringen, som föreslogs i som presenterades . har vi i importerat stora mängder vildsvinskött, bland annat från och motsvarande 70 000 grisar. Men vi har inte kunnat sälja vildsvinskött från i samma grad eftersom det av har setts som ett främmande kött. Vad är då vildsvinskött från kontinenten om svenskt vildsvinskött anses som främmande? Vi hoppas nu att de fyra myndigheterna som har fått i uppdrag att ta fram förslag till förenklad hantering lyssnar på de krav som har ställts och att de snart kommer till skott. Tyvärr verkar det som att myndigheterna tar lite för god tid på sig. Som vi hörde tidigare ser det inte ut som att vi får besked under innevarande år. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Slutligen, fru talman, gör jag ett långt trestegshopp in i idrottens värld. har bruket av kosttillskott, inklusive sport- och bantningsprodukter, medfört ett tiotal dopningsfall inom svensk idrott. Att dopningsklassade substanser förekommer i kosttillskott är bara ett exempel på olika typer av läkemedelsliknande och potentiellt hälsovådliga ämnen som kan ingå i kosttillskott. presenterade Livsmedelskontroll av kosttillskott i hälsokostbutiker m.m. Resultatet var nedslående. 21 av de 85 granskade tillskotten var att betrakta som läkemedel och borde därmed aldrig ha marknadsförts och sålts som kosttillskott. Kosttillskott definieras som livsmedel, och enligt dagens praxis är det upp till varje kommun, inte , att utöva tillsyn och besluta om eventuellt saluförbud mot kosttillskott. Det kan betyda att alla kommuner måste fatta samma beslut innan en produkt helt kan stoppas. Det är en orimlig byråkrati som innebär att illegala produkter kan finnas tillgängliga i grannkommunen. Om centralt skulle ha befogenhet att fatta beslut om saluförbud mot hälsovådliga kosttillskott när det rör sig om produkter som är nationellt tillgängliga skulle vi kunna minska tillgången på ett mer effektivt sätt. har tidigare betonat att det bör inrättas en nationell funktion för övervakning av e-handel med fokus på kosttillskottsförsäljning, men det verkar inte ha blivit verklighet . Ytterligare ett sätt att skapa en tydligare reglering av kosttillskotten vore om tillverkare och distributörer av kosttillskott hade skyldighet att anmäla sina produkter till innan de når marknaden. Det bästa är dock att äta en varierad kost av högkvalitativ mat; så ät svenskt, ät säsong och ät upp! 111 (L): Jag ställer mig bakom Liberalernas reservation nr 5 om konsumentinformation avseende fisk. Inom ramen för januariavtalet har Liberalerna enats med , och om ett antal åtgärder för att utveckla det hållbara fisket. Utöver det som genomförs som en följd av januariavtalet är det viktigt för Liberalerna att konsumenten kan bidra till ett mer hållbart fiske- och vattenbruk genom att göra medvetna val vid köp av fisk och skaldjur. Därför vill Liberalerna se en tydlig och enkel märkning som visar att fisket bedrivs på ett hållbart sätt vad gäller fiskbestånd och klimatpåverkan. Vildsvinsfrågan har tagits upp i debatten av flera talare, och jag tänker också uppehålla mig vid den fråga som faktiskt berör många medborgare, bland annat de som brukar mark och förvaltar skog. Häromkvällen hade jag nöjet att få en guidning av hur det kan se ut på när vildsvinen dyker fram i skymningen. som det är mäktigt att se djuren ute på ängarna kan jag förstå dem som brukar marken, nämligen att de ställer till med stora utmaningar. Vad gäller hantering av och jakt på vildsvin behövs många åtgärder. Regeringspartierna tillsammans med Liberalerna och har också arbetat intensivt för att få fram fler åtgärder. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik har påtalat att reglerna måste förenklas för att underlätta avsättningen för viltkött. Det är bra att det råder bred samsyn i i dessa frågor. Att leverera viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger bör underlättas. är det viktigt att regelverket utformas så att de viltprodukter som når konsumenten måste hålla lika hög livsmedelssäkerhet oavsett distributionssätt. Som tidigare nämnts här redovisade regeringsuppdraget om förenklade förfaranden för avsättning för svenskt vildsvinskött i rapporten av svenskt vildsvinskött. Det är viktigt med spårbarhet, och det är viktigt att den administrativa bördan är låg.