prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — Du får ha kunskap att klara detta själv.” Det fungerar inte, Taxonomin är jätteviktig. Den kommer att ge mycket pengar att investera för. 139 (SD) replik: Ledamoten nämnde perioden när vi fasade ut villaoljan. Jag är gammal nog att minnas när morfar bytte sin gamla oljepanna mot en kombipanna. I den kunde man såväl elda med ved och använda elpatron som stödelda med olja. Vad jag kan minnas från skulle han inte ha drabbats av något slags malusskatt om han hade behållit den gamla pannan. Det får mig osökt att tänka på bonus–malus-systemet, vilket är någonting som inte minst älskar att driva. vill man höja malusdelen för landets bilägare. Då tänker jag på en familjebil som exempelvis , som har haft en fordonsskatt på , nu kommer att ha en fordonsskatt på . Det är en bil som är fyrhjulsdriven, säker och populär, inte minst på landsbygden. Kan man från sida se att det kan gå ut över familjeekonomin för folk som bor på landsbygden när man propagerar för en utfasning av den här typen av bilar innan det finns ett vettigt alternativ som löser det transportbehov människor har även i glesbygd? 140 (MP) replik: Tack för frågan, ! Jag älskar att prata om bilar eftersom jag var väldigt engagerad i föreningen . Det som är viktigt när det gäller bonus–malus är att det gäller nybilsförsäljningen. Det är oerhört viktigt att så snabbt som möjligt få de nya, fossilfria bilarna att rulla ut på marknaden så att det i ett senare skede ska finnas gott om andrahandsbilar att köpa för oss som inte nödvändigtvis behöver köpa en ny bil. Jag vet att det är många som bor på landsbygden som resonerar som så att de inte vill betala de extra pengar det kostar bara att köra hem bilen från bilhandeln, så att säga. I stället köper man gärna en begagnad bil. behövs det mycket nya bilar på marknaden, så att vi kan gå över till mer eldrift och till biogas. Vi behöver naturligtvis också fortsätta med de investeringar som finns inom ramarna för Klimatklivet, och delvis även stadsmiljöavtalen, för att säkerställa att vi kan göra en omställning av trafikpolitiken. 141 (SD) replik: Registreringsstatistiken talar sitt tydliga språk: De nya elbilarna registreras i storstäderna, och de bilar som drabbas av malusskatten hamnar i glesbygd. Jag noterar att inställningen alltså är att nya, säkra bilar med den senaste tekniken och de senaste konstruktionerna mest ska finnas i storstad. Det ska gagna dem som bor där. Med det resonemanget ska de som bor i glesbygd nöja sig med begagnade bilar. Det känns inte attraktivt i mina öron; jag tycker väl att de som bor i glesbygd och har långa avstånd och vilt på sina vägar kanske är de som skulle vara bäst främjade av att ha nya, säkra och moderna bilar. Så kommer dock inte att bli fallet med den politik som ledamoten föreslår. 142 (MP) replik: Självklart kan man köpa nya bilar också på landsbygden. Men faktum är att den som bor på landsbygden har stora fördelar genom att elbilen kan laddas hemma – man slipper åka kanske en eller bara för att tanka bilen. En elbil kommer att vara landsbygdens stora grej . Jag tror att det finns en liten tröskel för att investera i elbilarna i till exempel inre . Det krävs att ett antal personer gör det först och är föregångare, men sedan kommer detta att släppas på. Just fördelen att kunna tanka bilen hemma kommer nämligen många att vilja utnyttja. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2020/21:1 delvis) 143 (V): Vi ska nu debattera utgiftsområde 22 i statsbudgeten. Jag vill börja med att konstatera att vi i har lagt fram vårt eget budgetförslag, som vi kallar Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning. Där satsar vi långt mycket mer än regeringen på att bygga ett mer jämlikt och hållbart . Därför hänvisar jag till vårt särskilda yttrande i betänkandet. Det här utgiftsområdet omfattar utgifter på . Det handlar om viktiga satsningar för minskade utsläpp och för att vi ska nå målet om ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportförsörjningssystem, liksom ett transportsystem som kvinnor och män kan ta del av på lika villkor – alltså ett jämställt transportsystem. Inte minst handlar det om sektorsmålet för transportsektorn, det vill säga minskade utsläpp med till 2030. ligger vi långt ifrån det målet. Når vi inte våra klimatmål äventyrar vi goda liv för våra barn och barnbarn. Därför är det hög tid att höja tempot i omställningsarbetet. Vi befinner oss mitt i en pandemi. Covid-19 är förfärligt på alla sätt och vis. Våra samhällen stängs ned, människor blir arbetslösa, företag går i konkurs och människor dör. Jag talar av egen erfarenhet; jag har haft covid-19, och det var inte att leka med. Därför måste vi göra allt som står i vår kraft för att förhindra fortsatt spridning av den här sjukdomen. Som alla kriser bär dock även denna ett frö till förändring. När vi nu ska återstarta svensk och europeisk ekonomi måste vi se till att inte upprepa gamla misstag. Vi har en unik möjlighet till en hållbar och rättvis omstart av våra ekonomier, vilket är något som har föreslagits även av bland annat . Detta gäller inte minst transportsektorn. När jag läser regeringens förslag till budget och de tolv ändringsbudgetar som har kommit frågar jag mig dock var kopplingen till våra klimatmål finns. På transportområdet förvånas jag över att regeringen inte ger kollektivtrafiken full kostnadsersättning för de förlorade biljettintäkter den drabbats av som en följd av politikens uppmaningar till människor att inte resa kollektivt. Och var finns visionen för våra städer? När allt fler jobbar hemifrån gapar städerna tomma – transporterna har minskat. I städer runt om i världen, exempelvis , , och , överger man bilen som norm i stadsplaneringen. Stilbildande är politiska vision om 15-minutersstaden där all relevant samhällsservice ska finnas inom en radie av med gång eller cykel. Man jobbar aktivt med att ersätta bilvägar och parkeringar med cykelbanor och grönområden. Vi i vill gå samma väg. Därför anslår vi i detta betänkande för de kommande tre åren i vår helt unika satsning på hållbara, jämlika och transporteffektiva städer – detta för att bygga just hållbara, transporteffektiva och jämlika städer efter . Det här kommer att gynna alla invånare i samhället men i synnerhet låginkomsttagare – de som drabbas värst av utsläpp och buller. Därtill anslår vi ett extra statligt stöd till kollektivtrafiken utöver de 2 miljarder som regeringen har utlovat . Indragna busslinjer kan inte vara ett alternativ. Kollektivtrafiken ska utvecklas, inte avvecklas. Vi har också en unik möjlighet att få hållbara godstransporter. Trots infrastrukturministerns godsstrategi och godstransportråd har gods inte flyttats över från väg till järnväg och sjöfart, trots att detta var det uttalade målet när strategin och rådet inrättades . Den miljökompensation på till järnvägen som regeringen nu föreslår är välkommen, men det finansministern ger med ena handen tar hon tillbaka femfalt med den andra. Det ska nämligen tas från järnvägen i form av höjda banavgifter. Varför straffbeskatta järnvägen i denna svåra tid? Det vill jag fråga Socialdemokraterna, . Regeringen kan inte längre gömma sig bakom EU i den här frågan. EU har både i en särskild förordning och senast i den nya mobilitetsstrategin öppnat för sänkta eller avskaffade banavgifter, allt för att möjliggöra en överflyttning från väg till hållbarare transportslag. Jag är också förvånad över att regeringen inte tar initiativ till inrättande av så kallade godspendlar på järnvägen så att det ska kunna transporteras gods från exempelvis och till och sedan tillbaka till de platserna. Jernhusen, som förvaltar många terminaler, och hela branschen är redo. Tid på spåren finns numera, men det behövs ett starta upp-bidrag. När får vi se det? Det vill jag fråga regeringspartierna. Utöver detta avsätter i en flexibel investeringspott. Detta är utöver nuvarande näringslivspott. Den potten ska kunna ge stöd för utbyggnad av kombiterminaler, omlastningsterminaler och triangelspår. Detta ska i närtid kunna skynda på överflyttningen av gods från väg till järnväg och sjöfart. Vi behöver också öka persontransporterna på järnvägen. Då behöver vi investera mer både i ny järnväg och i underhåll av befintlig. Därför vill vi i tidigarelägga bygget av flera järnvägssträckor som finns utpekade i den nationella infrastrukturplanen. Vi vill också satsa mer pengar på regionala banor – järnvägar som tyvärr får ligga för fäfot på grund av bristande resurser från regeringen. Vi behöver även bygga höghastighetsbanor och knyta ihop våra svenska järnvägslinjer med de europeiska. Höghastighetsbanorna måste lyftas ur den ordinarie planeringen och byggas som ett separat projekt i en egen organisation med upplånade pengar. Bygger vi så kan höghastighetsbanorna vara klara . Vi behöver också ge SJ nya ägardirektiv där de uppdras att köra nattåg ned till kontinenten och ombesörja utlandsbiljetter och där ett ensidigt vinstfokus får ersättas med att köra mer tåg men till rimliga biljettpriser. Marknadsexperimentet i järnvägsunderhållet måste få ett slut. Målet ska vara att få en järnväg i toppklass avseende punktlighet, service och turtäthet. Detta kommer förstås att kosta, men det går att finansiera, bland annat genom en höjd flygskatt och en avgift på långa lastbilstransporter. Vi behöver se cykling som ett transportslag för vilket cykelinfrastruktur byggs ut i sammanhängande nät med fler cykelparkeringar och ett lånecykelsystem och där cykeln kan få tas med på tåget. Vår personbilsflotta behöver elektrifieras. Vi i vill ha ett försäljningsförbud mot nya personbilar som drivs på fossila drivmedel . vill inte bygga nya, dyra motorvägar som ökar bilismen och utsläppen. Våra städer måste planeras utifrån gång, cykel och kollektivtrafik, inte utifrån bilens behov. Mer investeringar behöver också göras för en hållbar sjöfart med hållbara drivmedel. funktion som ett affärsverk, med ständigt höjda avgifter, är inte rimlig, och detta försvårar den nödvändiga omställningen av sjöfarten. bör därför finansieras som andra myndigheter, främst med anslag från statsbudgeten. Det här är några exempel på frågor som sorterar inom det utgiftsområde vi nu debatterar och där vi i har konkreta förslag till förbättringar. Det budgetförslag som lagts fram av S-MP-regeringen och som har stöd av och Liberalerna lever inte upp till de målsättningar som vi i vill se. Vi i anslår därför bara utöver regeringens budget till omställning av transportsektorn. Vissa undrar kanske hur vi i kan ha råd med de satsningarna. Detta kan vi göra, fru talman, därför att vi avfärdar regeringens skattesänkningar för redan välbeställda. Vi säger att de som smutsar ned ska få betala mer och att de som tjänar mycket ska bidra mer till klimatomställningen. Så kan vi finansiera den nödvändiga omställningen av transportsektorn. Vi i kallar det en plan för jämlikhet och grön omställning. 144 (S) replik: Jag tycker att det är bra att prioriterar trygghet och minskade klimatutsläpp. Jag minns också att vi under den förra mandatperioden hade ett väldigt konstruktivt budgetsamarbete med . Jag kan ändå inte låta bli att replikera på utskottets ordförande från när det gäller överdådiga ambitioner för kollektivtrafiken. Vi är vänner av kollektivtrafiken i väldigt stor utsträckning, men jag tror att man kanske ska vara lite försiktig när man i sin budget väljer att blint lyssna på ordföranden för Svensk Kollektivtrafik och det moderata trafiklandstingsrådet i . När de prognostiserade sina 10 miljarder, som också blir den summa som totalt lägger, beräknade de utifrån då det i praktiken inte var några kollektivtrafikresenärer alls. Så har det ju inte sett ut . När man nu tittar på prognosen för resultatet i till exempel ser man att de kommer att göra ett överskott på 3,3 miljarder. Kollektivtrafiken i kommer att göra ett överskott på ungefär en halv miljard. I stället för att använda den halva miljard som vi faktiskt redan har betalat ut till Skånetrafiken via en extrabudget väljer de att bokstavligen lönedumpa, att hyvla i anställningsformer och så vidare. De här pengarna landar ju inte rätt, och att då gödsla med pengar till saker som i praktiken bidrar till skattesänkningar i våra regioner tycker i alla fall jag inte är bra prioriteringar. 145 (V) replik: Det är helt sant att vi i vill ge kollektivtrafiken full kompensation för det intäktsbortfall som man har fått under pandemin. Det vill vi eftersom det är vi i politiken och våra myndigheter som uppmanar våra medborgare att inte resa kollektivt. Då tappar våra regionala kollektivtrafikmyndigheter väldigt mycket pengar. Det är en bedömning som också regeringen gör, men de löper inte linan fullt ut, så att säga. Regeringen har ju anslagit 3 miljarder extra i kompensation till kollektivtrafiken . Det var någonting som vi i backade upp. I den budget som vi debatterar nu har lagts till. Det tycker vi i också är bra. Men när man tittar på hur anslagen slår ser man att de inte räcker för att kollektivtrafiken ska få full kompensation för sina intäktsbortfall. Jag bedömer att kollektivtrafiken behöver ungefär dubbelt så mycket. säger att har överdådiga anslag till kollektivtrafiken. Ja, vi vill anslå väldigt mycket. Det handlar egentligen inte bara om att kompensera kollektivtrafiken för pandemin, utan vi vill också bygga ut den så att den blir bättre. Jag skulle vilja veta om och anser att den summa som har anslagits , 3 miljarder och 2 miljarder , räcker som kompensation till kollektivtrafiken. 146 (S) replik: Jag är faktiskt väldigt bekymrad över den kravapparat som har kommit igång utifrån den pågående pandemin. Jag tycker att det är viktigt att vi från statens sida är med och kompenserar, stärker välfärden och ser till att sjukvården, kollektivtrafiken och så vidare fungerar. Men jag tycker inte att det är rimligt att vi har regioner som gör överskott till följd av ökade statsbidrag som de inte använder för att stärka välfärden och kollektivtrafiken. De har fått generella statsbidrag för att klara utmaningarna. Därtill har de fått riktade statsbidrag. Men de nyttjar dem ju inte. Då skulle jag vilja säga att det är felprioriteringar av oss. Vi måste se till att de statsbidrag som går till regionerna för att stärka välfärd, sjukvård, kollektivtrafik och så vidare också kommer dessa verksamheter till del, för ytterst är det ju medborgarna som drabbas av det som sker just . 147 (V) replik: Jag kan bara hålla med om att de neddragningar som görs i kollektivtrafiken i och hur man behandlar busschaufförer med dåliga arbetsvillkor, hyvling och annat, är helt oacceptabelt. Man sparar in också här i , men det kanske inte är riktigt lika illa som i . Jag håller med om att det inte är okej. Men det är en diskussion som snarare ska föras i de församlingarna. Det som jag noterar är att regeringen inte förmår att ge tillräckligt mycket pengar till kollektivtrafiken för de förlorade intäkterna under pandemin. får vi tydligen ett svar här från Socialdemokraterna, nämligen att man vill straffa de regionerna. Det tycker inte jag är ett acceptabelt sätt att behandla kollektivtrafiken och dess resenärer. 148 (C) replik: Det finns skäl att påminna om att detta är en budgetdebatt. Det finns skäl, fru talman, att påminna företrädare om att de 3 plus 2 miljarder till kollektivtrafiken, som ni just diskuterade, inte har funnits i någon budget . De fanns tillgängliga tack vare att det här landet och mitt har fört en sund och klok finanspolitik som har gjort att det här landet, till skillnad från andra länder, hade resurser att sätta in när pandemin slog till. Glöm inte, , när ni börjar strössla miljarder åt olika håll, att om man inte har resurserna kan man inte möta kriserna! Jag har två konkreta frågor med anledning av anförande. Har , enligt sätt att se det, högre eller lägre banavgifter än EU-genomsnittet? Har jämfört med EU-genomsnittet en mer marknadsorienterad järnvägsinfrastruktur eller inte? Alltså: Högre eller lägre banavgifter än EU-snittet och mer eller mindre marknad i på järnvägssidan än EU-snittet? Jag har ytterligare en konkret fråga. har en kraftig satsning på järnvägsterminaler, växelbyte och så vidare. sa i sitt anförande att satsningen var på . Hörde jag rätt? 149 (V) replik: Jag tackar för frågor. Det stämmer att regeringen har anslagit 3 plus till kollektivtrafiken, och som jag sa tidigare räcker det inte till. Det är därför som vi i anslår mer pengar. Det hade varit bra att få stöd från för de förslagen, men det får vi tyvärr inte. har, såvitt jag vet, lägre banavgifter än EU-snittet. Och min bedömning är att har en väldigt avreglerad järnväg jämfört med de flesta andra EU-länder. I vårt budgetförslag anslår vi mer än extra utöver de satsningar som regeringen tillsammans med gör. Det är en satsning på – hörde rätt – en komplettering av den näringslivspott som redan finns. Vi vill satsa mer på utveckling av statens transportinfrastruktur med nästan . Vi vill också göra järnvägsinvesteringar på och sänka banavgifterna. Vi vill både satsa på stambanorna och rusta upp de regionala banorna i vårt land, bland annat Tjustbanan och Stångedalsbanan, för vi har pengar just för sådana satsningar. Jag vill fråga : Har några extra pengar utöver regeringens för regionala banor, såsom Tjustbanan och Stångedalsbanan? 150 (C) replik: Tack för den specifika frågan! Jag och driver på väldigt hårt för den finmaskiga delen av den svenska transportinfrastrukturen, både väg och järnväg. Men jag tycker att intresse för Tjustbanan och Stångedalsbanan borde rendera en studie i hur mycket man får för . Transportinfrastruktur är dyrt, i synnerhet på järnväg. 200 miljoner är just ingenting, . Det är en snygg siffra. Min slutsats när det gäller den stora frågan är att det var två svar som var rätt. har lägre banavgifter än EU-genomsnittet. har mer marknads- än planekonomi i sin järnväg jämfört med EU. I kan vi ha lägre kostnader, tack vare att vi har en effektiv marknadsekonomi i kombination med ett statligt ägt järnvägssystem. Det är jättebra. Borde då inte slutsatsen vara, , att vi ska ha mer marknadsekonomi och därmed kunna sänka EU-genomsnittet vad gäller banavgifter? Det är ju i synnerhet godset som vi behöver få upp på järnvägen för att avlasta vägsystemet. Godset går över landgränser. 151 (V) replik: Jag välkomnar att driver mer pengar till regionala banor, men jag kan inte se något genomslag av det i budgeten. Det är därför som vi i anslår mer pengar. Vårt anslag är på det här utgiftsområdet. Ungefär hälften av det, , går till att vidmakthålla och bygga ny järnväg. De är en utökning av näringslivspotten, och det är bara , så det blir 600 miljoner . Vi vill sänka banavgifterna. Vi vill följa det som man gör i många andra EU-länder nu under pandemin, där man sänker eller avskaffar banavgifterna helt och hållet. Jag beklagar att inte lyckas göra det i den här budgeten. 152 (KD) replik: Jag vill börja med att tillstå att ledamoten har mer pengar i sin budget än vad har. Jag blev väldigt nyfiken när jag lyssnade på anförandet vad gällde just järnväg och till och med på bristen i anförandet vad gällde väg. Skälet till min nyfikenhet är en liten beräkning som jag, när jag hade förmånen att komma tillbaka till , bad en av våra tjänstemän att göra. Om vi ökar godsflödet , vad skulle det få för effekter på lastbilsflödet? Om vi tar mer på järnväg, vad innebär det med siffror i minskat flöde på lastbil? Det går alltså inte att med trovärdighet hålla ett anförande i kammaren där man stenhårt argumenterar för järnvägen som enda lösning. vill ha mer järnväg. Vi vill att nordiska triangeln förbättras liksom järnvägen upp till . Vi anser att det är mycket viktigt att få igång fungerande godspendlar, gärna när andra flöden inte befinner sig på spåret. Vi är positiva till detta och ligger på ungefär samma budget som regeringen, som för övrigt har ökat budgeten på både järnväg och väg. Men själva teoribildningen, att ställa transportslag mot varandra, håller inte. Vi kommer att behöva så kallade inlandshamnar där lastbilar för fram gods till järnväg, på samma sätt som vi har riktiga hamnar, enligt mig som bohuslänning, där vi tar emot gods från utland och kan skeppa gods mot utland. Min grundfråga blir: Hur ska få bort allt gods som måste gå i det finkapillära systemet? 153 (V) replik: Jag är inte helt säker på att jag hänger med i resonemang. Hur mycket vi minskar vägtransporter av gods och flyttar över till järnväg och sjöfart beror på vilka investeringar vi gör. Vi i ställer inte transportslag mot varandra, men vi tar avstamp i det som är både regeringens politik och politiken på EU-nivå, nämligen behovet av en överflyttning från vägtransporter till hållbarare transportslag som järnväg och sjöfart. Jag noterar till exempel att EU i sin mobilitetstrategi, som publicerades i går, vill öka godstransporterna på järnväg . Det är en fin vision som vi verkligen ska sträva efter att förverkliga. Det som inte riktigt hänger ihop i och politik är att de vill försämra förutsättningarna för att transportera gods på järnvägen. De avskaffar den satsning som regeringen gör på i miljökompensation för godstransporter på järnväg. Hur kan vi få mer godstransporter på järnvägen när gör det dyrare att transportera på järnvägen? Det blir ju konsekvensen av er politik. Är det kanske så att inte tycker att det är viktigt att flytta över godstransporter från väg till järnväg? I så fall tycker jag att kan berätta det här i talarstol. Det håller inte att säga att man vill göra mer och sedan lägga fram ett budgetförslag med ensidigt fokus på sänkta skatter och med neddragningar på detta område, inte satsningar. 154 (KD) replik: Det är helt korrekt att vi har tackat nej till en del av regeringens satsningar som vi bedömer som ineffektiva. Vi tror inte att de kommer att ge det resultat som regeringen tillsammans med Liberalerna och tror. Vi gör en helt annan bedömning. Vi tycker nämligen, precis som tidigare företrädare konstaterade, att har förhållandevis låga banavgifter och en förhållandevis välfungerande marknad, vilket vi är positiva till. Jag noterar att jag inte får svar på min huvudfråga. Om vi fördubblar godsflödet påverkar det på det rörliga. Det hjälper inte med fler båtar eller fler tåg, för det går inte båt ända fram till min mamma i Delebäck. Det är ett system som hänger ihop, och det är där bristen är. Det handlar inte om brist på pengar utan brist på samhällsanalys. 155 (V) replik: räkneexempel får stå för honom, men låt mig understryka att en minskning av vägtransporterna inte vore obetydlig. Det skulle innebära kraftigt sänkta utsläpp, minskat buller och minskad trängsel, och det är precis vad vi behöver. Lägger man fram ett budgetförslag med minskade anslag till godstransporter på järnväg kommer vi inte att få fler transporter på järnväg utan färre, och det är precis vad politik kommer att leda till. 156 (M): En av de mest populära tv- serierna i världen just nu är The Crown. Den beskriver drottning vid makten. höll drottningen ett av sina mest kända och personliga tal. Det året hade varit bedrövligt för landet med ekonomisk kris och för hennes egen familj i och med prins och prinsessan skilsmässa. Drottningen sammanfattade 1992 som ett annus horribilis, ett fruktansvärt år. har varit ett annus horribilis för världen, för och för svensk infrastruktur. Vi har kunnat konstatera att hela branscher inom svensk infrastruktur har gått från full verksamhet till att i princip avstanna. Flyget, delar av bussbranschen, kollektivtrafiken – listan på krisande branscher är lång. Vi vet inte när krisen är över. Vaccinet är dock ett ljus i tunneln som ger hopp om ett bättre 2021. Ett vet vi dock med säkerhet, och det är att vi kommer att leva med efterverkningarna av coronakrisen. I det korta perspektivet handlar det om att här och stötta och hjälpa branscher.