prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — Vi behöver fortsätta att ställa om godstransporterna från väg till sjöfart och järnväg. Därför kommer också i budgeten en årlig avsättning om 400 miljoner för att bidra till ett miljövänligt transportsystem. Den nationella sjöfartssamordnaren har också fått ett förstärkt uppdrag för detta ändamål, vilket involverar hamnarna. Dessutom ges i budgeten ett kapitaltillskott till det statliga , som är den enskilt största järnvägsoperatören för godstransporter. Det är en viktig investering för att ska kunna säkra långsiktig stabilitet och lönsamhet. Även cyklingen behöver öka. Den bidrar till klimatet och till att stärka folkhälsan. Inom ramen för stadsmiljöavtalen kommer en förstärkning i budgeten av statens cykelinfrastruktur och kommunernas möjligheter till cykelinvesteringar. Därtill kommer ytterligare resurser för samverkan med civilsamhället för att främja ökad cykling. Vi behöver öka takten i omställningen av transportsektorn till eldrift för att nå klimatmålen. Därför är det glädjande att regeringen redan i förra årets budget, alltså , aviserade om att tillsätta en . Den är nu på plats och ska jobba med att titta närmare på hur tunga lastbilar ska elektrifieras antingen med batterier eller med vätgasdrift. I sammanhanget vill jag också nämna de elektrifierade vägar som aviseras och elväg till 2035. Det är viktiga signaler för transportsektorn. Lastbilar ska kunna laddas längs vägen i stället för att köras på diesel. Räckviddsångest är ett begrepp bland elbilsförare . Det är också ett hinder som innebär att många låter bli att välja en elbil. Därför måste vi fortsätta att bygga ut laddinfrastrukturen, och Klimatklivet har här varit helt avgörande. Om vi jämför med , alltså , har antalet laddpunkter ökat från drygt 9 000 till drygt 11 000 – detta trots coronapandemin, som med stor sannolikhet har bromsat utbyggnadshastigheten. Utbyggnaden av snabbladdare måste också öka. Här har fått ett särskilt uppdrag att utreda hur detta ska gå till. När jag ändå är inne på elektrifiering, låt mig nämna några ord om flyget. Vi har sett en trend med färre flygresor utifrån ett miljöperspektiv hos befolkningen. Det är på många sätt positivt att människor gör medvetna klimatval. Men har vi gått från en vikande trend till en näst intill flygdöd. Effekten är förstås en följd av pandemin, och den är oroväckande och kommer att behöva hanteras på olika sätt framöver. tror jag på en spännande framtid för flyget. Inte minst elektrifieringen öppnar för nya resmönster med fossilfria och mindre elektrifierade plan. Kanske kommer vi att transportera oss helt annorlunda – på kors och på tvärs. Digitaliseringen kommer att påverka vårt resande. Det är inte så att vi kommer att sluta resa, men jag tror att det vi har upplevt kommer att bidra till att vi inte kommer att resa lika ofta. rullar vaccinationsprogrammet ut, och vi kommer att få bukt med pandemin inom sinom tid. Då kommer vi i allt högre utsträckning att fokusera på återhämtning. Vi kommer att behöva fokusera på en på många sätt blödande transportnäring, inte minst utmaningen i att återställa människors förtroende att resa tillsammans. Även är det smart att resa tillsammans. 181 (M) replik: Jag skulle vilja sammanfatta regeringens infrastrukturpolitik med att flyg och bil är dåligt och att tåg är bra. Transportslag ställs mot varandra, och regeringen är beredd att satsa hundratals miljarder på höghastighetståg trots att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt. Vi moderater tycker att detta är ett väldigt slöseri med pengar. Frågan är när höghastighetstågen kommer – om de någonsin blir klara, eftersom det inte finns någon finansiering klar. Kommer de kanske 2045, i bästa fall? Men 2045, om inte ännu tidigare, kommer alla transportslag att vara fossilfria. Därför undrar jag hur kan motivera att lägga hundratals miljarder på höghastighetståg när alla experter säger att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt. 182 (S) replik: Tack så mycket för frågorna, ! Det är relevanta och viktiga frågor. Jag tror – eller jag vet, rättare sagt – att vi har tvingats till ganska stora satsningar på och prioriteringar av järnväg under både förra mandatperioden och denna, som är vår andra mandatperiod. Jag ska inte lägga skulden enbart på Reinfeldtregeringen, som faktiskt hade väldigt bristande underhåll i järnvägen, utan detta började till och med tidigare. Det finns alltså fler som bär skuld i detta, men järnvägsunderhållet har åsidosatts . Jag vet inte om minns att den stora diskussionen 2014 handlade om att tågen inte gick . De gick inte därför att vi inte hade skött rälsen. Vi har inte skött tågunderhållet , så detta har varit en nödvändig prioritering. Människor vill nämligen åka tåg. Det är ett bra sätt att transportera sig, och det är trångt på vägarna som det är . Vi behöver alltså ha både väg och järnväg. Jag vill verkligen inte ställa olika transportslag mot varandra, även om ledamoten antyder att vi socialdemokrater gör det. Det gör vi verkligen inte. Vi tycker att de är viktiga och kompletterar varandra. När det gäller höghastighetstågen finns de ju inte med i årets budget. Vi lär väl återkomma till dem när vi ska diskutera den kommande infrastrukturplanen och huruvida vi ska klara av att finansiera höghastighetståg samt på vilket sätt det ska gå till. Där är vi dock inte , utan det får vi helt enkelt återkomma till. 183 (M) replik: Vackra ord om alla transportslag väger ju väldigt lätt när man tittar på handling och hur regeringen agerar när det gäller krisåtgärder, hanteringen kring och det upphandlade flyget. pratar sig varm för att vi ska kunna flyga kors och tvärs – ja, det hoppas jag verkligen att vi ska kunna, men med den politik regeringen för är frågan om det kommer att finnas några flygplatser kvar att flyga kors och tvärs till. Jag skulle hellre se att man använde en del av alla de miljarder man planerar att lägga på höghastighetståg på att säkerställa att även flyginfrastrukturen finns kvar, i stället för att ensidigt satsa på ett stort projekt som riskerar att lägga en våt filt över många andra viktiga investeringar när det gäller infrastruktur. 184 (S) replik: Ledamoten insinuerar saker som inte stämmer. Bara i den här budgeten lägger vi ½ miljard extra på vägunderhåll. Vi lägger ½ miljard extra på järnvägsunderhåll, vi har lagt 100 miljoner extra till de icke-statliga flygplatserna och så vidare. Det är alltså inte så att det är bara ett trafikslag som är viktigt, utan vi har verkligen försökt prioritera alla trafikslag. Jag tror att det är viktigt. Det är viktigt för , och där är flyget också viktigt. Sedan kan vi ha olika sätt att se på hur vi ska hantera utmaningar, men jag tror inte att vi ska ta den diskussionen här och . 185 (SD) replik: Jag tänkte faktiskt gå in och förhålla mig till sjöfartsfrågor. Som hamnarbetare är jag ju ytterst intresserad av att även sjöfarten fungerar. talade tidigare om att han ansåg att inte bör vara ett affärsverk utan ett anslagsfinansierat verk, och vi sverigedemokrater delar åsikt fullt ut. Vi anser också att det bör vara ett anslagsfinansierat verk. ligger ju bakom ett tillkännagivande till regeringen om att se över finansiering, då vi med stor oro ser ökade kostnader för sjöfarten. Regeringen borde vara lika orolig som vi över att kostnaderna ökar. har de facto inte lyckats få över vägtransporter till vare sig järnväg eller sjöfart. Jag kan till exempel redovisa för att en transport från Norviks hamn till hamn tur och retur kostar sjöfarten . Det är enorma pengar för att frakta gods denna korta sträcka. Med det sagt, fru talman, undrar jag om vill se att vi gör om från affärsverk till anslagsfinansierat verk. 186 (S) replik: Tack för frågan, ! Detta är självklart viktiga och angelägna frågor, inte minst med tanke på de ekonomiska problem som har haft och har. Vi följer den här frågan ganska nogsamt. Det är inte helt enkelt att bara vända ett ånglok, höll jag på att säga – här kanske vi snarare ska prata om en färja. Det var den föregående regeringen som inrättade detta som ett affärsverk, och jag tror att vi behöver hasta långsamt och tänka efter ordentligt så att vi får en välfungerande organisation för och även får ordning på ekonomin. Men jag är inte beredd att ge ett konkret svar på den frågan . 187 (SD) replik: Tack för svaret, ! Jag förstår att det är svårt att svara på frågan i och med att det också ska utredas noggrant. Vad gäller organisation ser jag inga större problem med att behålla den, utan det är ekonomin som är det fatala. Jag har dock en annan fråga. Vi har ju ett regelverk gällande inre vattenvägar som instiftades 2014. Det ger oss möjlighet att bedriva inlandssjöfart och är ett regelverk som naturligtvis hade kunnat gynna och flytta enorma mängder godstransporter från väg. Men , när detta instiftades, har ingenting hänt – inga pråmar har kunnat börja köra i större utsträckning. Det beror på att regeringen inte har tagit den möjligheten utan har valt att behålla de gamla IMO-reglerna. Avser och regeringen att börja använda sig av dessa möjliga EU-regler? 188 (S) replik: Tack för frågan, ! Regeringen har levererat en godstransportstrategi i syfte att flytta över mer gods från väg till järnväg och sjöfart, och det innefattar även inlandssjöfarten. Vi har tillsatt en nationell samordnare för att hjälpa till med det arbetet och jobba aktivt med att se till att detta flyttas över. Vi följer arbetet väldigt nogsamt, och är det så att vi behöver vidta fler åtgärder för att mer gods ska lämna vägarna för att hamna på sjön eller på järnväg är vi naturligtvis beredda att titta på det. 189 (KD) replik: Jag har en liten fundering. släppte rätt en rapport där man pekar på de inriktningar som kommer i den kommande propositionen. När det gäller vårt mål om till 2030, som är ett delmål, pekar man på tre strategier: elvägar, biobränsle och högre pris vid pump. Man nämner till och med . pekade man på att detta inte kommer att räcka exempelvis när det gäller biobränsle, och det sägs även från skogens håll. Det är ju egentligen restvaror som är tänkta att användas – annars blir det hela träd som får användas, och då får vi inte den miljöeffekten. Då är det kanske elektrifieringen som är den väg som har bäst förutsättningar att bidra till att vi lever upp till målen. Vi ser att man exempelvis inom kollektivtrafiken har löst en hel del, men man har också använt mycket av det biobränsle som finns. Om lastbilar och personbilar också ska gå in finns antagligen inte biomassan för att göra biobränsle. Jag tror inte heller att något parti kommer att vara fullt berett att gå fram med – kanske något, men inte något av våra två partier. Vi ser också att det sker en väldig massa spännande saker i norra . Vi ser hur det byggs nya fabriker och hur digitala lösningar gör att man inte måste flytta till utan kan driva sitt företag ändå. Vi ser hur stora och tunga gamla industrier går över till elektrifiering för att kunna göra vätgas. Det händer en hel del i norra , vilket gör att de kommer att använda mer av den el som de producerar. Detta innebär att det kommer att finnas mindre el att flytta ned till oss. Vi ser också att överföringskapaciteten är för svag. Vi ser att det är svårt – man kan inte bygga en laddstolpe om det inte finns el i backen. avvecklar vi kärnkraften. Hur kommer ni att lösa detta? 190 (S) replik: Jag tackar för frågan; det här är ju väldigt angelägna frågor för vårt område. Jag noterade att ledamoten nämnde sin skepsis mot bristen på el, särskilt i relation till kärnkraften. Det är ju inte så att det är el vi har brist på i , utan det är kapaciteten i näten. Det ligger lite utanför trafikutskottets ansvarsområde, men jag vill ändå säga att det pågår ett väldigt intensivt arbete här. När det gäller biodrivmedel tog jag upp att det är ett jättestort problem att vi importerar av de biodrivmedel vi använder . Där måste vi öka den inhemska produktionen. Vi måste se till att vi får en större produktion, och här finns ju flera möjligheter. Det handlar inte bara om att kunna använda resterna från skogsindustrin, till exempel, utan det handlar också om hur vi tar hand om resterna från livsmedelsindustrin, hur vi kan ta hand om resterna från privatpersoners restavfall och så vidare. Det finns väldigt många möjligheter. Jag ser det snarare som en stor möjlighet för svensk industri att utveckla detta. Här behöver vi också vara med och bidra, för det kan bli en vinn-vinnsituation för svenska företag som är beredda att satsa och för klimatet. När det gäller bensinpriserna och avgifter och skatter på detta är ju inte först ut. kom med en liknande rapport som visade på att vi aldrig kommer att klara de klimatmål som riksdag har satt upp om politiken inte kraftigt höjer bensinpriserna. Därför behöver vi spänna bågen hårdare. Jag tror inte att det är möjligt att göra vare sig som föreslog eller vad nu säger, utan vi behöver hitta andra metoder för att klara de här utmaningarna. 191 (KD) replik: För det första vill jag verkligen tacka för svaret. Jag uppskattar det, och jag delar ledamotens uppfattning att vi måste titta på restprodukter om vi över huvud taget ska klara av att få fram mer biobränsle. Där finns nog en hel del att göra. Framför allt blir det väldigt konstigt om vi ska ha en miljöpolitik som bygger på att vi förbättrar våra utsläpp genom att man hugger ned regnskog i andra delar av världen och planterar palmer för att ta fram palmolja och så vidare. Den delen håller jag med om. Men när jag tittar på det här är det ändå så att en av de stora förmågorna – ett område där vi verkligen skulle kunna gå fram – är elektrifiering. Det handlar inte bara om kapacitetsbrist i meningen ledning utan också om kapacitetsbrist över dygnet. Vi exporterar el om man ser , men vi exporterar inte el varje timme eller varje minut. Vi har en kapacitetsbrist. Om vi ska klara de mål som vi är överens om att klara måste vi få fram mer kräm i ledningarna, förutom att vi behöver få fram ledningarna. 192 (S) replik: Det är angeläget att lyfter frågan om att vi behöver få mer kräm i ledningarna, för det är ju det som det handlar om. Jag tror att vi klarar detta utan att behålla kärnkraften i dagens utsträckning och att vi faktiskt kan fortsätta att avveckla den. Jag tror att dessa frågor är viktiga. De måste gå hand i hand, för vi behöver både biobränsle, vätgas och el för att få fungerande transporter. Det känns fint att vi i alla fall möts ganska nära varandra. Det är ganska tacksamt att jobba i trafikutskottet, för vi står egentligen ganska nära varandra i väldigt många frågor. Tack så mycket för frågan! 193 (V) replik: Jag lyssnade på när hon talade om hållbara godstransporter och godsstrategin. Regeringen har ju avsatt för att ge en miljökompensation till hållbara godstransporter. Det är bra, men tar regeringen tillbaka fem gånger så mycket pengar i form av höjda banavgifter på . ser vi att land efter land i sänker sina banavgifter, vilket underlättas av den nya förordning som antagits på EU-nivå och som gör att medlemsländerna kan sänka eller avskaffa banavgifterna eftersom godstrafiken, som väldigt många andra branscher, är hårt drabbad av pandemin. Jag skulle vilja fråga två saker. Den ena gäller huruvida Socialdemokraterna anser att banavgifterna för godstransporter på järnväg borde minska. Min andra fråga gäller den godstransportstrategi som talade om. Den inrättades ju för lite med syftet att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. sa som ett svar i ett tidigare replikskifte att man om det är nödvändigt är beredd att vidta åtgärder för att det ska bli en större överflytt. Jag skulle vilja fråga : Ungefär hur mycket har den här godsstrategin levererat? Hur mycket gods har flyttats över från väg till järnväg och sjöfart sedan godsstrategin inrättades? 194 (S) replik: Jag ska kanske börja med slutet. När det gäller godstransporterna har vi till exempel en nationell samordnare som jobbar särskilt med sjöfarten och som kommer att leverera förslag, synpunkter och alternativa vägar att gå för att vi inte bara ska se till att det händer saker här och utan också se om det finns saker vi behöver förändra . Det tror jag att vi alltid måste vara öppna för. När en strategi läggs fram – det är såklart regeringen som har lagt fram den här strategin, inte , men det finns ändå en tydlig riktning för hur man vill att godstransporterna ska fungera framöver – behöver den också följas upp. Kanske är det så att det finns saker och åtgärder där som inte fungerar. Vi måste alltid jobba med ständiga förbättringar; det ser jag som självklart. Banavgifterna har vi sett som föremål för de EU-regleringar som finns. Vi har heller inte så jättehöga banavgifter ur ett europeiskt perspektiv. Vi är inte beredda att sänka banavgifterna, men det är klart att vi följer utvecklingen noga. Om det finns särskilda åtgärder som behöver vidtas till följd av en pandemi tas de upp och är föremål för diskussioner . Det är också så att vi inte kommer att kunna kompensera för allt och för alla konsekvenser som den pandemi som vi nu befinner oss i har fått. Vi kan inte ta lån som senare kommer att bidra till alltför stora ekonomiska problem för landet. Det handlar om att vara ansvarstagande och om att vara ansvarstagande hela vägen. Från statens sida handlar det också om att se till att bidra med det som är allra mest akut och allra svårast. Men vi kommer inte att kunna göra allt. 195 (V) replik: Jag tycker att det är synd att Socialdemokraterna talar sig varma för bättre förutsättningar för godstransporter på järnväg men inte är beredda att gå den väg som flera andra europeiska länder går med sänkta banavgifter. Detta är det som skulle kunna ge ett direkt resultat för att skapa bättre förutsättningar för godstransporter på järnväg. Sedan var min konkreta fråga vad godstransportstrategin har levererat för konkret resultat gällande överflytt av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart, men jag fick inget svar från . Jag bad lämna ett svar på det, och svaret var: Ingenting. De kunde inte hitta några påvisbara resultat av inrättandet av godsstrategin avseende överflytten. Då är det väl kanske dags att hitta lite mer skarpa åtgärder så att vi kan få den här överflytten, eller hur? 196 (S) replik: Jag noterar att ställde en retorisk fråga, eftersom han redan hade svaret. är egentligen inte särskilt när det handlar om utvärdering, uppföljning och vilka resultat det har gett. Det tar att starta upp arbeten. För att igen ta sjöfarten som ett exempel jobbar den nationella samordnaren väldigt aktivt för att få fart på de här frågorna. har vi haft uppenbara problem med att få saker att hända. När det gäller mer gods på järnväg är det viktigt att godset går . Förseningarna måste minska och godset levereras när det är beräknat att levereras. Det kanske inte alltid är själva godstransporten på tåget som är problemet, utan det kan också handla om ett bokat fartyg som ska avgå vid . 197 (L): debatterar vi utgiftsområde 22 Kommunikationer. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Låt mig börja med dagsläget för våra transporter. Inte kunde vi ana , när vi stod här och debatterade budgeten, att en pandemi skulle ställa nästan alla flygplan på marken, att regionerna skulle uppmana folk att välja andra transportmedel och att vi skulle se gränserna inom EU stängas. Pandemin har påverkat många personligen och också drabbat många företag, och transportbranschen har drabbats värst. Många tilläggsbudgetar har lagts fram för att stödja företagen och anställda, både generella och specifikt riktade mot transportbranschen. Målet har dels varit att underlätta för dagsekonomin, dels att vi ska kunna få en snabb återstart, som vi hoppas att vi ska kunna se . Pandemin har visat på behovet av en ökad digitalisering. En fungerande digital uppkoppling är en förutsättning för att folk ska kunna kommunicera med vården utan fysisk kontakt och att kunna arbeta hemifrån. Vi har därför utökat budgeten för bredbandsutbyggnaden till 2 miljarder . behöver också investera i en infrastruktur som med hjälp av artificiell intelligens ska kunna hantera stora datamängder för att trygga en framtida tillväxt och service. Det är bra att svenska myndigheter gör en gemensam satsning på de digitala systemen för att möta invånarnas behov. Inom transportområdet finns en rad mål, inte minst klimatmålet 2030 om en 70-procentig reduktion av koldioxidutsläppen. I inriktningsunderlag för nästa planperiod pekar man på att överflyttning mellan olika trafikslag kan ge många nyttor, men ur klimatsynpunkt bidrar överflyttning endast med till målen. Den slutsats man kan dra är att för att nå klimatmålet måste varje transportslag fokusera på att hitta lösningar för att reducera sina egna utsläpp. Vägtransporterna står för av våra inrikes utsläpp. Därför är elektrifieringen den viktigaste åtgärden. Det är en global utmaning om vi ska klara klimatet, och här kan visa vägen. Det går dock långsamt även här i . Liberalerna lyfte därför fram behovet av en . Det är därför glädjande att den nu äntligen blir verklighet 2020. har kommissionen haft sitt första möte. Kommissionen har som fokus att påskynda elektrifieringen av tunga lastbilar men ska även diskutera både elflyg och sjöfart. Liberalerna ser fram emot den handlingsplan som ska levereras . I budgeten finns en satsning på elektrifieringspiloter för att underlätta att handlingsplanen blir verklighet. Övergången till laddbara personbilar har kommit längre än när det gäller lastbilarna. Vi ser en glädjande ökning till av den totala försäljningen av personbilar . Här är det viktigt att vi fortsätter att utveckla styrmedel som bonus–malus, förmånsvärdet för tjänstebilar samt reduktionsplikten. I det arbetet är det viktigt att se företagens viktiga roll i inledningsskedet av teknikskiftet. Företagen tar den största kostnaden för de laddbara bilarna i och med att de står för värdeminskningen av de dyrare laddbara bilarna. Detta pratar vi ganska lite om i diskussionen. En bil tappar i värde . Företagens kostnadstäckande del i omställningen bör därför få ett starkare genomslag i den vidare utvecklingen av styrmedlen, så att vi inte tappar tempot i omställningen. Jag vill också nämna satsningen i budgeten på en utbyggd laddinfrastruktur för personbilar. Det riskerar annars att bli en hämmande faktor för elektrifieringen. Kan man inte ladda hemma eller vid sin destination kommer bilköparna att tveka inför att köpa laddbara bilar. Flyget har en viktig funktion för våra internationella kontakter och för att hålla ihop . Flyget behöver dock också ställa om. Liberalerna har drivit på för specifika satsningar på utvecklingen av elflyget, som kommer att spela en viktig roll i den globala omställningen när det gäller de kortare distanserna. I budgeten finns också medel till vidareutveckling av biodrivmedel till reduktionsplikten för flyget samt utveckling av vätgasdrift . Detta är en offensiv satsning som ska trygga behov av snabba flygtransporter, som flygets klimatavtryck går mot netto noll 2045. Satsningen måste dock kompletteras med en flygplatsstrategi för att sätta de långsiktiga villkoren för våra flygplatser. Här är det viktigt att man tar hänsyn till elflyget. av den internationella godsfrakten går via sjöfarten. Svensk sjöfarts betydelse för kan inte nog betonas. Liberalerna följer därför noga ekonomi, så att framtida investeringar inte resulterar i en dramatisk ökning av lots- och farledsavgifterna, som kan hämma svensk sjöfart och aktiviteten i svenska hamnar. Vi fortsätter också utvecklingen och underhållet av det svenska väg‑ och järnvägsnätet i och med den här budgeten. Och vi bör underlätta arbetspendling och företagens godstransporter. Det är bra att utnyttjar den minskade användningen av järnvägen under pandemin genom att tidigarelägga underhåll på järnvägsnätet så att punktligheten kan förbättras. Teknikskiftet i transportbranschen ställer stora krav på den långsiktiga kompetensförsörjningen.