prot · H70957 · 2020-01-14 00:00:00 — får vi konstatera att stridigheterna i nordöstra nu har minskat. Den humanitära situationen har stabiliserats något. Det förlängda eldupphöret är i grunden bra, och vi välkomnar de ansatser som görs för att väpnade konfrontationer ska kunna undvikas. Inga fler civila ska behöva sätta livet till. Men vår liksom EU:s hållning förblir oförändrad. måste dra sig tillbaka. Vi ska inte bidra till att befästa eller närvaro i området. Det är av yttersta vikt att humanitära aktörer ges fullt och obehindrat tillträde till området. Skydd av civila, inklusive kurder och andra minoriteter, måste vara högsta prioritet. Människor som tvingas fly på grund av militära operation måste ges möjlighet att återvända till sina hem på ett säkert, frivilligt och värdigt sätt. De minskade våldsnivåerna innebär inte att vi har slutat vara oroliga för Daish och att de ska få ny kraft. Detsamma gäller vår oro för situationen i lägren som finns. Det är väldigt viktigt att man upprätthåller säkerheten kring både fängelser och läger där Daishs terrorister och deras anhöriga hålls. Vi kommer att fortsätta att bidra till att lindra lidande och nöd i och i drabbade grannländer. Vi har ett omfattande humanitärt stöd genom en Syrienstrategi där biståndet uppgår till . 77 AMINEH KAKABAVEH (-): Vi vet att är ett humanitärt land och verkar som sådant, vilket såklart är glädjande. Detta stöder jag fullständigt. Men problemet är också att och många EU-länder har bakbundit sig genom flyktingavtalet med . hör vi hur flyktingar kommer från via havet. Senast i förrgår drunknade flera flyktingar från och som kommit med båtar. har skapat mer kaos och fler flyktingar genom att gå in i ett annat land. Det är inte deras gränsområde, utan har självt erkänt att det handlar om inne i . I städerna Afrin och fällde man bomber, och tio människor mördades, varav flera var små barn. Det handlar alltså inte bara om det egna området. skapar fler flyktingar och är ute efter dessa pengar, de miljarder, som till hälften kommer från . Jag vet vad vårt syfte är, men det mesta av pengarna går direkt till kassa eftersom det är de som fördelar pengarna till flyktingar. Därför ska vi inte känna oss bakbundna av detta. Vi i måste höja vår röst och direkt kräva av att sluta gå mot folkrätten och sluta vara i Afrin och de andra områdena i Rojava. De måste frige politiska fångar och låta dem få sjukvård. Exempelvis Selahattin Demirtaş fick inte sjukvård förrän efter en veckas påtryckningar från hans advokat. Detta måste vi kräva. 78 Utrikesminister (S): Vi tar varje möjligt tillfälle för att inskärpa vårt budskap till våra turkiska motparter. När det gäller möjligheterna för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är dessa begränsade i . Jag vill dock protestera mot Amineh Kakabavehs beskrivning av flyktingavtalet. är faktiskt det land i världen som tar emot flest flyktingar på detta sätt. Jag har personligen talat med UNHCR:s generalsekreterare , som berättar att är ett av de länder som tar bäst hand om flyktingar i den situation som råder med så många flyktingar. De pengar som kommer från EU går inte alls till statskassa. och Amineh Kakabaveh, som inte är med i partiet längre men som säger samma sak, hävdar att pengarna går till statskassa. Det gör de inte. De går till flyktingarna. Det är UNHCR och IOM som avgör vad flyktingarna behöver. De säger att de behöver hälsovård och utbildning. Vilka kan ge det i stor skala när det gäller 4 miljoner flyktingar? Jo, det är hälsodepartementet och i . Därför får de betalt för det de gör, för flyktningarnas skull. Hade man tagit bort stödet hade flyktingarna inte fått vare sig hälsovård eller utbildning. Jag menar att man direkt ger sig på flyktingarna när man förklär det i ord om att det skulle gå till . Jag tycker att detta är ohederligt, och det tänker jag fortsätta att vara väldigt tydlig med. Vad gäller säkerhetszonen är vår position att vi inte vill bidra finansiellt för att stabilisera de områden där lokalbefolkningens rättigheter inte respekteras, med undantag för akut humanitärt stöd. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2019/20:177 om arbetsmiljön inom äldreomsorgen 79 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förbättra den allvarliga situationen gällande arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Arbetslivet ska inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer. Jag ser därför mycket allvarligt på att arbetsmiljön inom äldreomsorgen är dålig. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har en höjd ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken varit en viktig prioritering. Resurserna inom området har förstärkts kraftigt, med resurser till för fler inspektörer och ökad närvaro på arbetsplatserna, till arbetslivsforskning och till att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö, som började gälla 2016, innebär ett stort steg framåt och nya möjligheter i arbetsmiljöarbetet. Arbetsbelastning, arbetstidens förläggning och kränkande särbehandling är tre områden som föreskrifterna fokuserar på. Med utgångspunkt i regeringens arbetsmiljöstrategi –lämnades uppdraget till att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen med särskilt fokus på organisatorisk och social arbetsmiljö samt arbetstagarnas möjlighet till inflytande och delaktighet och med ett genusperspektiv. I slutredovisningen lyftes ett antal utvecklingsområden för ett förbättrat arbetsmiljöarbete fram. Tillsynen fortsatte på eget initiativ, vilket jag är mycket positiv till. konstaterar att arbetsmiljöproblemen inom vård och omsorg behöver synliggöras högre upp i organisationerna, där beslutsmandat finns till förbättringsåtgärder för att minska riskerna för ohälsosam arbetsbelastning. Det är politiker i fullmäktige, styrelse och nämnd som är den yttersta arbetsgivarrepresentanten och som ska förvissa sig om att arbetstagare inte utsätts för risker för ohälsa och olycksfall i arbetet. träffade därför kommuner och regioner på politisk nivå för att informera om det arbetsgivaransvar som politiker har. genomfördes en halvtidsavstämning av arbetsmiljöstrategin. Myndigheten för arbetsmiljökunskap fick i uppdrag att sammanställa kunskap om faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser med särskilt fokus på den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Uppdraget ska slutredovisas . Ett uppdrag gavs också till och Myndigheten för arbetsmiljökunskap att sammanställa och redovisa friskfaktorer på organisatorisk nivå som kan mätas och följas och som ska kunna bidra till en hållbar och hälsosam arbetsmiljö. Uppdraget ska slutredovisas . har regeringen uppdragit åt Statskontoret att utvärdera arbetsmiljöstrategin som styrmedel. Resultatet ska utgöra ett underlag för regeringens utformning av en ny arbetsmiljöstrategi. God arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro är också avgörande för att kommunerna ska kunna säkerställa äldreomsorg med god kvalitet . Det räcker inte att attrahera och rekrytera nya medarbetare. Man måste också ta till vara den fulla potentialen hos kvinnor och män som redan är anställda. tillsatte regeringen en nationell samordnare inom äldreomsorgen som bland annat ska stödja kommunalt finansierade verksamheter i deras arbete för en god arbetsmiljö. I syfte att förbättra förutsättningarna att utveckla välfärdens verksamheter och minska risken för nedskärningar i kommuner och landsting har efter förslag från regeringen i budgetpropositionen beslutat om generella tillskott på till kommunsektorn , varav 3 ½ miljard kronor avser allmänna bidrag till kommuner. Alla som jobbar i välfärden ska hinna, orka och kunna ge patienter, brukare och klienter god vård och omsorg av hög kvalitet. Jag kommer att följa frågan och utesluter inte att ytterligare åtgärder behövs . 80 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Skälet till att jag har ställt den här interpellationen är att jag känner en otroligt stor oro för personalen inom äldreomsorgen. Vi kan ta del av detta i medier i stort sett , . Det eskalerar bara. har vi också sett undersköterskeupproret – personalen själv tar tag i det här och tycker att gränserna har nåtts. Jag vill referera lite grann till interpellationssvaret från ministern: ”Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Arbetslivet ska inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer.” Det är en väldigt bra intention, men så ser verkligheten inte ut. Ministern säger också: ”Jag ser därför mycket allvarligt på att arbetsmiljön inom äldreomsorgen är dålig.” Detta är helt korrekt. Regeringen har haft på sig att förbättra situationen. Det här är ingenting nytt, ingenting som har kommit eller , utan det har varit en lång historia med en allt sämre arbetsmiljö för vård- och omsorgspersonal inom äldreomsorgen. I tider av högkonjunktur är jag klart besviken på att regeringen med vetskap om de här förhållandena inte har nått längre. Det fortsätter att eskalera. Jag kommer strax till siffror som bekräftar detta. I sitt svar säger ministern att man har gett ett uppdrag till och Myndigheten för arbetsmiljökunskap att sammanställa och redovisa friskfaktorer. har goda intentioner och gör vad det kan. Myndigheten för arbetsmiljökunskap är dock en myndighet som var emot redan från första början. Det är dessutom en myndighet som är i stor kris, och den ska alltså hantera den kris som vi ser inom äldreomsorgen. Det är en myndighet där personalen slutar och där förtroendet är lågt – man har tappat det. Man satsar alltså statliga pengar på att utbilda experter på arbetsmiljö i just arbetsmiljö. Ministern hör själv hur det låter. Där lägger nu också regeringen det tunga ansvaret att förbättra arbetsmiljön för personal inom äldreomsorgen. gick och på en presskonferens ut med att man kommer att presentera ett utskottsinitiativ i finansutskottet. Där tillför man kommunerna 5,6 miljarder, och det handlar om 3 miljarder till välfärden. Det motsvarar 4 200 undersköterskor. Detta är ett otroligt bra initiativ, och vi hoppas självklart att vi ska få stöd för det. Ministern får gärna kommentera dagens utspel från om extra resurser som verkligen behövs inom välfärden och fler händer inom vården. Läget är mycket akut. Men ministern säger i sitt svar: ”Jag kommer att följa frågan och utesluter inte att ytterligare åtgärder behövs .” Framtiden? Vi har ett akut läge här och . Ministern får gärna precisera vad man menar med att man ska åtgärda det här om det behövs. 81 Arbetsmarknadsminister (S): Som jag beskrev i mitt interpellationssvar till tror jag att det finns ett antal väldigt viktiga åtgärder. Jag är glad att ser behovet av att skjuta till mer resurser. Jag välkomnar att fler partier värnar om välfärden. Som jag beskrev innebär den satsning som vi gör i budgeten att det nu tillkommer ytterligare 5 miljarder till kommunsektorn. Det är klart att äldreomsorgen är helt central av väldigt många olika skäl. De som arbetar i äldreomsorgen ska ha en god arbetsmiljö och kunna utföra ett bra arbete, både för att de själva ska kunna må bra och för att vi ska kunna säkerställa en god kvalitet i äldreomsorgen till alla våra äldre. Men det är också viktigt för tryggheten och tilliten i vårt samhälle att du och jag kan lita på att vi har en äldreomsorg som håller hög kvalitet, så att vi kan gå till våra jobb och känna oss trygga med att alla de nära och kära som vi värnar i våra liv har en bra tillvaro i äldreomsorgen . Det är därför det är så viktigt med resurser till att stärka välfärden. Jag är väldigt glad över att precis som vi ser behovet av detta och att vi får ett stöd för det. Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi ger de myndigheter som arbetar med de här viktiga verksamheterna rätt förutsättningar. Jag ser inte att vårt uppdrag som politiker är att svartmåla olika myndigheter utan snarare att säkerställa att såväl som Myndigheten för arbetsmiljökunskap får de bästa förutsättningarna att utföra sitt viktiga jobb. Det handlar om just det pekar på i sin granskning när man har tittat på äldreomsorgen och mött samtliga kommuner och regioner och träffat de politiker som bär det yttersta arbetsgivaransvaret för att arbetsmiljön ska vara god. Det gäller att vi ser till att ställa krav på de lokala politikerna. kommer att fortsätta att följa upp frågan och göra stickprovskontroller för att se att det verkligen händer något inom området. Även av min egen erfarenhet av att jobba fackligt vet jag att förutsättningarna för arbetsgivarna och de fackliga organisationerna att kunna bidra till att stärka och verksamhetsutveckla äldreomsorgen är helt centrala. Jag ser själv väldigt mycket fram emot att i slutet av den här månaden åka ut tillsammans med , som är ordförande i fackförbundet , och bland annat besöka äldreomsorgen i min hemkommun för att diskutera lite mer med personalen. Vad är det de ser behöver göras på arbetsplatsnivå? Vad kan parterna göra tillsammans, arbetsgivarna tillsammans med de fackliga organisationerna? Vilket stöd behövs från oss politiker? Vad kan regeringen och jag göra? Vad kan vi göra tillsammans för att säkerställa bättre förutsättningar för äldreomsorgen? Jag är glad över att det finns en samsyn om att resurserna till äldreomsorgen är viktiga. Det är någonstans där det börjar. Det handlar om att det finns möjlighet att rekrytera personal. vet vi att många av dem som arbetar inom äldreomsorgen går på knäna av det skälet att de har för få kollegor. Det är självklart så att fler behöver anställas i dessa viktiga verksamheter. Vi behöver också se till att vi får bukt med arbetsmiljöproblemen. Ska man kunna locka ännu fler att jobba i dessa viktiga välfärdsverksamheter behöver vi också kunna locka med en god arbetsmiljö. Det handlar om att man när man går hem efter passets slut kan känna en stolthet över det arbete som man har utfört. Det gäller att man kan känna att de äldre har fått det stöd som de behöver. 82 (M): Det är absolut inte min intention att svartmåla myndigheten. Det är ett faktum att vi har en krisande myndighet som ska bära ansvaret för att förbättra arbetsmiljön. Det är också ett faktum att satsar mycket mer än regeringen på välfärden. Det gjorde vi redan i vår budgetmotion , och vi gör det extra tillskott som vi presenterade . Hälften av de anställa inom äldreomsorgen har allvarligt övervägt att sluta. Det är också markant . Vi har sådana enorma behov, och hälften överväger att sluta. Ökad stress, lågt inflytande över jobbet och dåliga arbetstider är några av orsakerna Det visar en rapport från . Rapporten jämför också de nordiska länderna. Utvecklingen är genomgående sämst för just . Det är en både dyster och tung läsning. Vem vill ta dessa jobb när det ser ut så här? Utvecklingen går också ganska snabbt bakåt. Men den utvecklingen riskerar vi att ha en samhällskris . är det akut. Vi måste investera mer i personalen, stärka inflytandet, villkor och löner. Det är precis det som personalen själv hävdar. I rapporten har sammanlagt 1 200 undersköterskor och vårdbiträden i hemtjänst och äldreboenden i intervjuats och 4 400 i övriga nordiska länder. Förändringen har genomgående varit betydligt mer negativ i . Vad gör regeringen i för fel? De offentliga medlen till äldreomsorgen har kontinuerligt minskat, och de äldre som ska tas om hand har blivit sjukare. Var fjärde plats i äldreboende har också försvunnit . Dessutom har ambitionerna höjts avsevärt. Det avspeglar sig också i personalens syn på sitt jobb. Jag ska rapportera några siffror. Det var av svenskarna som jobbade delade turer minst en gång men i . Det var kontra . Heltidsnormen är kortare i och än i och , och har fler typer av skift än de andra nordiska länderna. Här jobbar man både dag, kväll, vardag och helg. Allt fler är alltså missnöjda med arbetstiderna. Det är 2015 jämfört 2005. De som tycker sämst om arbetstiderna är också såklart de som är de mest benägna att sluta. De anställda inom äldreomsorgen i har mindre möjlighet att utveckla sig i yrket än vad de nordiska grannarna uppger. Varför är så mycket sämre i just detta med arbetsmiljö? Här har också personalen mindre kontakt med chefer och säger sig få mindre stöd. Inom har antalet hjälptagare per pass ökat från nio till tolv . Inom uppger att de kan påverka sitt jobb. Det är oerhört allvarliga siffror. Vi ser också ett behov av 135 000 personer till välfärden. Det är enormt stora utmaningar. När ministern tar del av detta med de insatser som tydligen inte räcker undrar jag: Vad tänker ministern? Vilka konkreta åtgärder kommer man att vidta? Det går inte att hänvisa till utredningar, uppföljningar och så vidare. Regeringen har haft på sig, och läget har bara förvärrats. 83 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en väldigt dyster bild som målar upp här. Jag delar oron över läget när det gäller arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Precis som jag inledde med att säga är det helt avgörande både för personalen som arbetar där och också för de äldre, för kvaliteten i äldreomsorgen och för att vi som anhöriga ska kunna känna oss trygga med att de äldre får rätt stöd och en god omsorg . Jag tror inte att lösningen framåt är att bara gräva ned sig i det som inte funkar. Jag, och andra som har ett stort engagemang i arbetsmiljöfrågorna inom äldreomsorgen behöver ta fasta på vad pekar ut som de stora problemen och se till att de åtgärdas. Det jag kan konstatera att pekar på när det gäller utvecklingsområden handlar om till exempel rutiner för introduktion för och kompetensutveckling av medarbetarna. Det gäller bland annat belastningsergonomi och andra faktorer som påverkar arbetsmiljön. Det handlar om dokumentation och skriftliga rutiner för riskbedömningar. Det handlar om riskbedömning gällande chefers arbetsmiljö. Det handlar om tydlig balans mellan krav och resurser. Där kommer resursfrågan in, som vi diskuterade här med extra satsningar. Det handlar om att arbetstagare ska känna till vilka arbetsuppgifter som ska utföras, vilket resultat som ska uppnås samt om arbetet ska utföras på ett särskilt sätt. Det handlar också om att det finns stöd för prioriteringar vid resurs- och tidsbrist. Jag tror att vi alla är medvetna om att det ytterst är arbetsgivaren som är ansvarig för arbetsmiljön. Detta gäller såklart också äldreomsorgen. Det är viktigt att våra kommunpolitiker, som har det yttersta ansvaret, säkerställer att det finns rätt resurser. Men det är också viktigt att arbetsgivarna tillsammans med facket tar initiativ och försöker åtgärda det som är de stora problemen. Det finns väldigt mycket att ta fasta på som är positivt. Parterna har till exempel tillsammans arbetat inom Sunt arbetsliv. Det är ett arbete som ägs av facken inom den offentliga sektorn i samverkan med Kommuner och Landsting och också Sobona. De har flera intressanta initiativ som handlar om att stärka arbetsmiljön. Man har bland annat någonting som kallas för OSA-kollen. På vilket sätt kan vi konkret använda de nya föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö? De har ett initiativ som kallas Chefoskopet där man också adderar forskning, det vill säga evidensbaserad tillämpning, i verksamheten. Det tror jag är väldigt centralt. Det handlar om att cheferna får rätt förutsättningar att verkligen vara chefer och leda verksamheterna på ett bra sätt både för dem själva och för medarbetarna. Det finns också andra partsgemensamma initiativ till exempel inom Prevent. Där har man tagit fram en produkt som kallas Balansguiden – om livet med jobbet. Det händer väldigt mycket positivt på området, och fackföreningar tillsammans arbetsgivare gör väldigt mycket bra saker. Min egen erfarenhet från det fackliga engagemanget handlade framför allt om att skapa förutsättningar för chefer i äldreomsorg att fullt ut kunna vara chefer och ledare för sin verksamhet. Där ser jag också ett perspektiv som vi ännu inte har nämnt i den här debatten men som är viktigt. Det är jämställdhetsperspektivet. Vi vet att chefer i äldreomsorgen ofta är kvinnor, att dessa kvinnor ofta har fler medarbetare än de manliga kollegorna i andra förvaltningar inom kommunen, att de ofta har ett sämre administrativt stöd än sina manliga kollegor och att de har fler underställda medarbetare än de manliga kollegorna. Allt detta är frågor där vi behöver se till att problemen kan lösas också på lokal nivå, och då behöver vi supporta det som rikspolitiker. Det vill jag också göra som statsråd. 84 (M): Jag måste säga att jag blir lite beklämd. Vi har statistik från olika forskningsorganisationer och så vidare. Ministern står och hävdar att pekar på detta och att fackliga organisationer ska ta del av det. Men varför lyssnar vi inte på de riktiga experterna – människorna som finns på vårdgolvet? Det är de som jobbar inom äldreomsorgen. Regeringen hänvisar till de andra. Var är dessa människors frågeställningar och svaren på deras frågor? Varför säger inte ministern att hon ska ut och tala med människorna på vårdgolvet? Det tycker jag skulle vara någonting bra. av dem som har svarat på en undersökning säger att arbetet har försämrat deras hälsa. Vilken annan arbetsplats skulle acceptera något sådant? upplever alltså att deras hälsa har försämrats – det är en katastrof när det gäller arbetsmiljöförhållanden! tror inte att man kommer att orka jobba till pensionen. Vi riskerar att tappa hälften av personalen , och detta med den stora utmaningen att vi kommer att behöva 135 000 fler personer i äldreomsorgen. Var tredje anställd har varit sjuk på grund av jobbet , och värst är det för kvinnor i 30–. Kvinnorna är också i högre grad än männen hemma från jobbet, särskilt i åldrarna och uppåt. Jag avslutar debatten med att inte känna mig ett dugg lugnare än när vi började den. Det är mycket hänvisningar till myndigheter och fackliga organisationer. Det är tal om eventuella insatser . Här måste vi agera . Det är ett krisläge. Regeringen har ett stort ansvar. Även om det finns arbetsgivare, fackliga organisationer och företag med ansvar ligger det yttersta ansvaret hos regeringen. 85 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kan – tyvärr, måste jag säga – konstatera att lyfter fram många problem. Vi är överens om att problem är till för att lösas. Dessvärre hör jag som sagt inte några lösningar. Jag tror att det ansvar som vi behöver ta är att se över de problem som har kommit upp till ytan tack vare att vi gav möjlighet att kliva in och verkligen analysera hur läget ser ut. Men det handlar också om alla de berättelser som vi tar del av när vi är ute på arbetsplatser och möter både fackliga organisationer och arbetsgivare. Det gäller att ha handlingskraft att kunna åtgärda problemen. Jag vill återigen understryka vikten av att skapa rätt förutsättningar för personalen inom äldreomsorgen. Precis som jag nämnde tidigare ser jag fram emot att i slutet på månaden besöka min hemstad för att tillsammans med ordförande möta personal som jobbar inom äldreomsorgen. Då ska vi diskutera vad vi tillsammans kan göra utöver det som sker i form av resursförstärkningar, där regeringen i budgeten tillför 5 miljarder. Det handlar också om att ge kraftfulla verktyg till våra myndigheter för att samarbeta med parterna på arbetsmarknaden. Det jag själv ser väldigt mycket fram emot är den utvärdering vi ska göra av den nuvarande arbetsmiljöstrategin. Jag vill avsluta med att bjuda in både och alla andra som är engagerade i arbetsmiljöfrågor att ta del av denna strategi och av uppföljningen. Men jag vill framför allt bjuda in er till att bidra till att se till hur vi kan få en ännu bättre arbetsmiljö både i äldreomsorgen och generellt i arbetslivet i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2019/20:203 om möjligheten att upphandla flyglinjer 86 Infrastrukturminister (S): har frågat mig när jag och regeringen kommer att ta initiativ till att möjliggöra för kommuner och regioner att upphandla flyglinjer.