prot · H709136 · 2020-06-10 00:00:00 — Tycker helt enkelt att inte har råd att ge av bnp till att bygga en hållbar värld? Eller bryr sig helt enkelt inte om vad som händer i vår omvärld? 52 (M) replik: Den sista, tramsiga slängen tänker jag låta passera. De andra sakerna tänker jag ta på allvar. Världen hänger ihop. Världen är mer sammankopplad än förut. Exempelvis påverkar vad vi gör i vad som händer i en månad . Vad som sker i påverkar vad som händer i . Och vad som händer i påverkar hela världen. Så långt är vi helt överens. Det kräver starkt svenskt engagemang i internationella forum, till exempel ett djupt respekterat WHO runt om i världen. Det betyder absolut inte att enprocentsmålet för bistånd i nuvarande format är svaret på alla frågor. Vi har landat i slutsatsen att det på lång sikt är handel och inte bistånd som kommer att hjälpa länder ekonomiskt. Har man en målsättning om att utrota världsfattigdomen är det klart att målsättningen också bör vara att vi ska slippa ha traditionellt svenskt bistånd. Där är vi inte alls . Det vi har sagt är att vi inte automatiskt, och utan eftertanke ska höja det svenska biståndet när det finns många andra problem som vi har skäl att ta på allvar även i . 53 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det är precis tvärtemot vad ni moderater har sagt, . Ni vill sänka biståndet ned till noll . Jag är oerhört fascinerad av hur lätt tar på den här frågan. Vi har haft en enighet i riksdag om att av bnp ska gå till att stödja de allra fattigaste och till att bygga en hållbar värld. Men lämnar nu princip efter princip, precis lika lätt som ni lämnade energiöverenskommelsen. Ni ändrade er inställning i flyktingpolitiken. Där stod vi tidigare på samma sida. Och du lämnade ditt löfte att aldrig samarbeta med SD och kallar det numera för trams. Som före detta biståndsminister vill jag säga att bidrag till WHO, och och stöd till , , , och så vidare gör otroligt stor skillnad ute i världen. Tror att det stödet är oviktigt? Det måste vara så, eftersom man vill avveckla det svenska biståndet. 54 (M) replik: Först vill jag göra en varudeklaration. föreslår inte på något sätt något avvecklat bistånd. Däremot säger vi att om målet på är att ha en värld utan den sortens fattigdom kommer traditionellt bistånd inte heller att behövas. Där är vi inte . Det vi föreslår konkret är en ram för biståndet , inte en ryckighet upp och ned som beror på exakt vilken siffra det svenska bnp-måttet landar på. Det blir alltså vissa år dramatiska ökningar då man knappt vet vad man ska använda pengarna till och dramatiska minskningar andra år då man får avveckla sådant som varit meningsfullt. Vi tror på sakfrågans makt och betydelse, på att titta på sakfrågan, på att fatta beslut som är förnuftiga och på att hitta stöd för den uppfattningen. Vi tror på att prata med alla. Då får man bra politik. 55 (SD): När jag lyssnade på inledande anförande var det svårt att inte instämma i väldigt mycket av det som statsministern sa. Han talade om att ingen i ska lämnas ensam i en kris. Det låter fantastiskt vackert. Det tror jag att vi alla kan skriva under på. Men tyvärr är detta bara önsketänkande. I synnerhet under den här krisen har vi blivit varse det. har väl så många människor i inte minst livets sista stund varit just ensamma. talar också om att vi nu står inför ett vägval. Han meddelar att han ska sätta välfärden främst. Även det låter vackert. Men finns viljan på riktigt att sätta välfärden främst? Det här är ju inte första gången som eller en socialdemokratisk statsminister står i denna eller någon annan talarstol och talar om att välfärden ska sättas främst, och sedan har man gjort något helt annat. Har och hans regering förmågan att sätta välfärden främst? talar om att det kommer att krävas hårda prioriteringar. Är man beredd, har man viljan och har man förmågan att göra dessa hårda prioriteringar? Tillåt mig tvivla, herr talman. Vi går just nu in i slutfasen av arbete. Syftet har varit att få fram en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Socialdemokraternas agerande i så här långt talar inte för att de är beredda att göra de prioriteringar som krävs för att sätta välfärden främst. Jag är rädd, herr talman, för att vi tvärtom kommer att återgå till samma gamla socialdemokratiska politik. 56 Statsminister (S) replik: klassade regeringen covidsjukdomen som samhällsfarlig och allmänfarlig. Det är detsamma som att politiskt peka med hela handen. Därefter har vi, som jag sa tidigare, haft 30 extra regeringssammanträden för att se till att det ska finnas resurser i vård och omsorg. Vi kommer att behöva göra ännu mer, men har vi lagt 250 miljarder som är direkt budgetpåverkande. Att regera i en kris innebär att man får fatta beslut precis efter den situation som råder här och . Man måste ha en uttänkt strategi och en plan, och sedan får man fatta beslut i takt med utvecklingen och kunskapen om viruset. har varit mycket angelägna om att svenska grundskolor skulle stängas. Det var vi emot, eftersom det dels hade försämrat barnens lärande och trygghet, dels hade det riskerat nya smittorisker för mor- och farföräldrar. Vi stängde inte grundskolorna. Kan vi vara överens, , om att beslutet att inte stänga skolorna var rätt? 57 (SD) replik: har rätt såtillvida att det virus vi har mött är nytt. Ingen visste egentligen någonting om det när det kom. Därför var det svårt att veta hur man skulle agera. Hur agerar man om man vill ta ansvar? Man kan naturligtvis vänta och se vad som händer, och sedan reagerar man på det. Så har och hans regering i huvudsak gjort. Men i stället kan man utgå från en försiktighetsprincip. Man utgår från att man måste ta det säkra före det osäkra. När man inte vet är det bättre att göra för mycket än för lite. Det är möjligt att både jag och har haft fel i olika delar av våra analyser. Men har utgått från en försiktighetsprincip. regering har utgått från att vi ska reagera när vi ser vad som händer. Detta har lett till unika dödstal i . 58 Statsminister (S) replik: Jag kan inte tolka detta på något annat sätt än att tycker att det var fel att hålla skolorna öppna för våra barn. Det tycker inte jag. Denna kris är långt ifrån över. Ingen sitter på något facit. En coronakommission ska se över helheten i detta när det gäller samtliga aktörers agerande, från regering till regioner, kommuner, myndigheter med flera. Jag hävdar att beslutet att inte stänga skolorna var rätt beslut. När vi nu fäster blicken lite framåt talar och om alla goda insatser inom vård och omsorg och om hjältarna där. Hjältarna har vi i vården och omsorgen. Det råder ingen tvekan om det. Frågan är bara om alla är hjältar. Tycker och att alla människor som har kommit från andra länder och som gör en insats inom vården och omsorgen också hjältar? 59 (SD) replik: Alla människor, oavsett vilken bakgrund de har och oavsett om de är födda i ett annat land, är fattiga eller rika, är vita eller svarta eller har andra olikheter, som bidrar till vårt samhälle, som försöker göra vårt samhälle bättre, som bidrar till gemenskapen och som bidrar till att försöka bygga ihop vårt splittrade land igen, och medverkar till det på ett konstruktivt sätt, är hjältar. Det är min bestämda uppfattning. Min kritik mot regeringen, herr talman, handlar inte om någon enskild sak som att stänga skolor eller något sådant, utan det handlar om utgångspunkten, försiktighetsprincipen. Vad jag har sagt är att regeringen har spelat ett högt spel. Det är möjligt att det var rätt att hålla skolorna öppna, men det var ett högt spel med riktiga människors liv. Och det är det jag vänder mig mot, herr talman. 60 (C) replik: Det är alltid fascinerande att lyssna på – alltid målandes i svart, alltid säger han att det är någon annans fel och slutligen har han egentligen inga egna förslag om hur saker skulle kunna förbättras. Efter det senaste valet har fått makt i några kommuner i . Det är därför intressant att se vilka konsekvenser det blir när ett högerpopulistiskt parti får styra. Jag tittade på skånska . 25 chefer i kommunen har slutat. Journalister som vill granska offentliga handlingar begränsas. har inlett en granskning av kommunen efter att ett antal medarbetare har rapporterat en känsla av oro och otrygghet i arbetet. sa i sitt nationaldagstal ett antal vackra ord om samhörighet, gemenskap och sammanhållning, men det verkar inte vara detta som präglar verkligheten. Är det de hårda nypor som vi nu ser i som skulle bli konsekvensen om också skulle få inflytande på nationell nivå? 61 (SD) replik: Jag vet inte vad menar med hårda nypor. Situationen i en enskild kommun efter ett maktskifte ser jag inte som hårda nypor. Det gäller i synnerhet vid ett maktskifte i en väldigt polariserad situation där en del av den befintliga förvaltningen har valt att inte arbeta kvar under det nya styret. Dessa människor har gjort ett eget medvetet val då de inte kan acceptera att folket har röstat fram ett nytt styre. Jag vet inte vad vill göra om han ska ta över regeringsmakten i eller om hans parti ska ta över en kommun någonstans. Är det rimligt att man har tjänstemän som inte gör det som man inom politiken har beslutat? Det är väl fullständigt orimligt. Det är inte demokratiskt. Det förstör fullständigt legitimiteten i det demokratiska systemet. Det måste väl ändå förstå. 62 (C) replik: Skillnaden blir så stor mellan de fina och svulstiga orden och det ”storsvulstiga” här i kammaren och vilka konsekvenser det får. Det är handlar inte om någon mild kritik. slår fast att det finns allvarliga brister i kommunens arbetsmiljö och att de kan leda till att någon blir allvarligt sjuk eller kan skada sig. Minst hälften av arbetstagarna – inte bara cheferna – har i varierande grad upplevt hög arbetsbelastning och kränkningar i arbetet. Detta är något som började och har accentuerats. Upplevelserna har lett till en känsla av oro och otrygghet i arbetet. Det blir uppenbart vad som händer när ett högerpopulistiskt parti som inte bara står och kritiserar, målar i svart och säger att någon annan är ansvarig utan självt är tvunget att axla ansvaret. Då får man dessa konsekvenser. De har dessutom nu blivit anmälda till . Vari ligger skillnaden i detta? Är det detta som skulle bli konsekvenserna om och fick möjlighet att också påverka den nationella politiken? 63 (SD) replik: Jag tycker att ska läsa på lite mer om situationen i och ta del av de diskussioner och åtgärder som har vidtagits för att svara på den kritik som till viss del har varit berättigad. Men till viss del har den inte varit det utan har varit en del av en politisk maktkamp med dem som är lojala med det gamla styre som väljarna inte ville ha kvar. Det förvånar mig lite att spelar med i det här. Det är inte i grunden som ligger bakom det, utan det är i första hand det gamla socialdemokratiska styret som för konflikten. Om vill försvara det får han göra det. Läs på, ! Följ gärna utvecklingen i ! Åk dit och hälsa på alla dessa stackars medarbetare, som verkar ha ett riktigt elände! Jag tror att du kommer att bli förvånad. 64 (V) replik: Efterklokhet är den vanligaste formen av klokskap. Det är också den enklaste formen. Under coronakrisen har det varit väldigt tyst från . Men kommer partiet ut och säger att saker borde ha gjorts väldigt annorlunda väldigt mycket tidigare än . Vad hände då? klassar regeringen coronaviruset som en samhällsfarlig sjukdom. Det kommer flera rapporter från vår omvärld om att viruset sprider sig. rapporteras om allvarlig smittspridning i . varnar för att de som kommer tillbaka kan ha symtom och måste vara varsamma. bedömer att det finns risk för att personer som varit utomlands har smittats och tar smittan med sig tillbaka till . senare åker till för att hetsa mot flyktingar. Om du ska vara efterklok, , var det så klokt att åka till efter det? 65 (SD) replik: Ingen hade då kommit med någon avrådan från att åka utomlands, till exempel till . Men jag vet inte – det kanske inte var så klokt att göra det. Jag tycker dock inte att detta egentligen är relevant i det här sammanhanget. Det som är relevant är huruvida jag är efterklok eller inte. Jag hävdar att jag inte är det. Det är möjligt att är det, men jag är inte det. Jag har från början varit oerhört besviken på den senfärdighet som har visats, inte minst från regeringen. Jag har kritiserat de missbedömningar som har gjorts och som sedan har lett till att vi har fått den situation vi har fått i , med unika dödstal – fler än fyra gånger så många döda som i våra nordiska grannländer tillsammans. Vi har föreslagit en lång rad åtgärder. Vi har slitit för att även omsorgspersonal ska ha rätt till skyddsutrustning. Det har regeringen varit emot. Vi har slitit för att fler ska testas. Det har man initialt varit emot. Det här är inte efterklokhet. Det är bara en återupprepning av den kritik som jag har framfört hela vägen. 66 (V) replik: Jag vet inte, jag vet inte, jag vet inte. Det är det svar som brukar komma från när frågorna blir för konkreta, blir för specifika och kanske inte har ett bra svar. Om det nu är så att kan säga att de visste att andra saker borde ha gjorts vid , med mer omfattande restriktioner och mer omfattande råd, hänger ändå frågan i luften: Varför åker till för att hetsa mot flyktingar efter att har talat om att man kan ha smittan med sig tillbaka till och när man redan ser rapporter om smittan som sprider sig runt om i vår omvärld? Om det nu är så att hela vägen har vetat bättre – bättre än regeringen, bättre än , bättre än alla andra – vet då inte bättre om sin egen resa, eller vet han bara inte? 67 (SD) replik: när det är någonting man faktiskt inte vet kan det väl vara bra att säga det, i stället för att som många andra, till exempel , komma med floskler eller påhittade analyser eller låtsas som att man vet någonting som man faktiskt inte vet. När det handlar om hantering av den här krisen har jag inte märkt särskilt mycket från initialt, annat än att har varit väldigt mån om att vi måste hålla ihop i den här krisen och inte kritisera för mycket utan visa politisk enighet. De flesta av oss har haft ungefär samma utgångspunkt. Men man måste våga ifrågasätta när man ser att någonting inte fungerar. Det gäller i synnerhet dem som gång på gång på gång tvingas backa från tidigare gjorda analyser – detta måste kunna påpekas politiskt. Jag vet inte om är motståndare till det; det skulle förvåna mig väldigt mycket. 68 (KD) replik: Psykologen arbetar vanligtvis i Försvarsmakten med att hjälpa personal att förbereda sig för militära insatser utomlands. Han är själv officer och deltog i 05. Han är expert på hur stress och kriser påverkar oss människor. Han varnar nu för vad som händer inom vården. Han säger till Arbetsvärlden: ”Det vi vet är att om vi driver personalen för hårt riskerar vi få negativa effekter i ett efterskede.” Jag har tagit del av kritik av hur regeringen skött coronapandemin i . behöver vårdpersonalen oss. Min fråga är om vi kan enas i att uppmana statsministern att samla alla partier för att ta fram ett krispaket för vårdpersonalen här och . kan det vara . 69 (SD) replik: Ja, det kan vi. Vi ser en välfärd som är oerhört ansträngd just , men det är inte nytt att välfärden är ansträngd. Det är inte nytt att omsorgen eller vården är ansträngd. Det har varit så , men den här krisen har gjort det mycket värre. Det är en omfattande verksamhet som haft stora personalunderskott och problem med personalförsörjning, och de problemen blir nu ännu värre. En verksamhet med redan väldigt höga ohälsotal får ännu värre problem med ohälsotal. Jag tycker att framför ett väldigt klokt förslag som jag gärna är beredd att skriva under på. 70 (KD) replik: Jag tror att det är otroligt viktigt med de diskussioner som har förts . Människor, inte minst de som kämpar så hårt i vården, måste få höra politiker inte bara erkänna den svåra situation vi är i utan också komma med konkreta förslag som inte ligger långt fram i tiden utan skulle kunna göra skillnad . Jag tackar för svaret. 71 (SD) replik: Jag kan passa på att säga någonting om det mer strukturella när det gäller vården i . Jag tror att jag och är ganska överens om att inte minst den här krisen har visat behovet av ökad statlig styrning av vården. Jag utgår från att det är en diskussion som kommer igång ännu bredare nu när vi har sett haveriet gällande inte minst samordning, testning och samordning av vårdplatser samt en lång rad andra saker. Det tycker jag är en fråga som måste lyftas och diskuteras på djupet. 72 (L) replik: Jag uppskattar för att han gillar att ifrågasätta. Det var den positiva feedbacken. Men jag känner en viss oro över de halmdockor som ständigt bygger över den liberala nationen , som bygger på frihet, respekt för mänskliga rättigheter och tolerans. Jag förstår att och hans parti vill någon annanstans, precis som många andra krafter som ropar efter ett mer auktoritärt styre. Jag ifrågasätter verkligen syn på maktdelning, som innebär att vi i stiftar lagar, regeringen och myndigheter verkställer och domstolar dömer. har parti gått hårt ut mot förvaltningschefer, mot mediebolagschefer och mot polisen, som tillfrågas exakt hur de utreder vissa brott. Man är på bibliotekarier som har fel böcker. Det är fel konst och fel kultur. Varför har inte maktdelning? 73 (SD) replik: Jag känner inte till att vi skulle försöka tvinga på några bibliotekarier några särskilda böcker. Det låter helt absurt. Det gäller även min auktoritära, fruktansvärda och hemska bok. Jag tycker att politiken har det yttersta ansvaret för vad som sker i vårt samhälle, alldeles oavsett om vi har självständiga myndigheter eller inte. Jag har i grunden ingen annan förvaltningsmodell, men jag tycker att det som har skett kan vara skäl att börja diskutera den svenska förvaltningsmodellen på djupet. Jag har inga förslag här och . Jag är inte ens säker på att jag vill göra någonting annat. Men vi bör genomlysa den, för det har inte fungerat. Som politiker, i synnerhet oppositionspolitiker, måste man kunna komma med kritik när regeringen så tydligt gömmer sig bakom myndigheter. Det är klart att man då ytterst kritiserar regeringen. Men man måste också kunna förklara varför man kritiserar regeringen, och då måste man kunna kritisera sådant som en myndighetschef gör och säger och som är uppenbart fel. 74 (L) replik: Ja, men leder det inte ganska långt om det är vi från , vi politiker som är folkvalda, som ska gå in och peta i medierna? ska veta att inte ens jag älskar allt som skrivs i medierna – det kan jag säga. Men det för mig inte till tanken att vi ska kalla hit folk till och att jag ska hålla korsförhör med dem. Det för mig heller inte till tanken att jag ska lägga mig i vilken konst som ska sättas upp och vilken konst som är tillräckligt bra eller att man, för den delen, ska ge sig på enskilda tjänstemän. Detta gäller inte generaldirektörer, för oppositionen brukar alltid tycka att de är såsiga och att de gör allt fel och . Att till exempel säga att enskilda tjänstemän i våra myndigheter ska avgå är att gå väldigt långt, och det är ett väldigt tydligt avsteg från den modell med maktdelning som vi har i och som jag menar har tjänat väl. vill gå mot direkt ministerstyre. Det är viktig information till medborgarna, ifall han skulle få makten i detta land. 75 (SD) replik: Nej, måste läsa mer noggrant. Jag har inte sagt att vi ska avsätta någon enskild tjänsteman på någon myndighet. Däremot har jag uttryckt en uppfattning, vilket jag har rätt att göra som medborgare i det här landet: att en tjänsteman bör avgå. Det är en helt annan sak. Det är inte ministerstyre. Jag är inte minister heller, för den delen. Jag tycker att tar upp några saker i båda sina repliker som är väldigt intressanta. Han pratar om halmgubbar. Segregationen är ingen halmgubbe. Integrationsproblemen är ingen halmgubbe. Vårdköerna är ingen halmgubbe. Gängbrottsligheten är ingen halmgubbe. De upploppsliknande situationer som vi har sett i våra tre största städer är ingen halmgubbe. Det är riktiga, verkliga problem som riktiga, verkliga människor av kött och blod brottas med och som skrämmer riktiga människor av kött och blod i vårt land. Sedan kan man stå här i riksdag och tala om det som halmgubbar. Ja, vi har uppenbarligen olika verklighetsuppfattningar, från Liberalerna och jag. Väljarna får helt enkelt avgöra vilken verklighetsuppfattning som är den mest rimliga. Det är det som är demokrati, fru talman. 76 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Vi lever i då demokrati och mediernas frihet är satta under väldigt stark press, till och med i länder inom EU. president kallar regelmässigt stora nyhetsmedier för fake news. Reportrar utan gränser rapporterar om alarmerande inskränkningar i pressfriheten i en rad länder i samband med coronakrisen. I pågår just nu en diskussion inom Tryck- och yttrandefrihetskommittén om att grundlagsfästa public services oberoende. Fria och opartiska oberoende medier är en i vår demokrati. Tyvärr tror vi inte att är immunt. Det finns en oro för att public services oberoende kan ändras med ett enkelt klubbslag i . Men SD motsätter sig detta. Min enkla fråga till är: Varför vill ni inte det? Vill ni hellre ha politisk styrning av public service än oberoende medier? 77 (SD) replik: ligger det inget förslag på mitt bord, så jag kan inte uttala mig i detalj om skälen till att vi har sagt på ett visst sätt kring ett visst ärende. Det får vi återkomma till. Men när det gäller public service generellt har jag ingen annan uppfattning än att public service ska vara just oberoende. Det är liksom själva grunden. Ska vi ha public service måste den vara det. Annars är det ingen mening att ha public service. Det är själva utgångspunkten. Vi har statliga medier som konkurrerar med privata medier för att vi ska kunna garantera en bred bevakning i hela landet. Man har ett visst kulturarvsuppdrag. Det finns ett speglingsuppdrag och sådana saker. Vi har synpunkter på delar av detta, men i grunden vill jag påstå, fru talman, att vi är det parti som på riktigt står för just oberoendet. Det är också det som är skälet till att vi kritiserar. Det finns nämligen skäl att ifrågasätta public services oberoende och opartiskhet. Man måste kunna diskutera dessa saker utan att anklagas för att vilja införa diktatur. Det handlar inte om det. Det handlar om att vi ska ha en fri och oberoende public service. 78 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Detta var intressant. Vi kan titta på hur SD har agerat. När till exempel SVT sänder något som ni ogillar vill ni kalla dess chefer till . Makten ska alltså granska pressen – och det är inte pressen som ska granska makten. Det är otroligt oroande. När journalisten besökte SD-styrda och ville ta del av offentliga handlingar fick han bara på sig, under bevakning, att granska dokumenten. Han beskrev det som extremt obehagligt. När du, , blev intervjuad av sa du att det var en skitkanal, och om du fick bestämma skulle du lägga ned den. blockerar ni frågan om att grundlagsfästa public services oberoende. Jag vill fråga igen om han anser att en fri och oberoende journalistik som granskar makten har en central plats i ett demokratiskt samhälle – ja eller nej. Om han svarar ja undrar jag varför han motsätter sig att grundlagsskydda den. 79 (SD) replik: Återigen: Det korta svaret på frågan är ja. Frågan är om regeringen på riktigt håller med om det, alltså i verkligheten och inte bara i de vackra talen och i de vackra orden. Håller man med om det på riktigt i handling? Är det detta som regeringen vill, eller är det ett sätt att garantera att public service finns inom något slags kontroll? Jag vet inte. Men ser man inte ett problem med att public service väldigt ofta tenderar att brista i opartiskhet? Jag kan inte tvinga någon att se det och att tycka det, men jag kan åtminstone försöka lyfta frågan till debatt, och det är det som har skett. Det har aldrig varit fråga om att kalla hit chefer från public service för att tala om vad de ska rapportera om eller om att ha synpunkter på någon enskild rapportering.