prot · H80953 · 2020-12-14 00:00:00 — Det är naturligtvis något helt annorlunda än att enbart konstatera att inte tillhör någon militär allians. Den senare beskrivningen kan även vi moderater ställa oss bakom. Men bedömning är att den militära alliansfriheten inte tjänar väl, eftersom den skapar osäkerhet snarare än säkerhet kring agerande i framför allt konflikt- och krissituationer. Detta är vi som sagt inte ensamma om att tycka. Två statliga utredningar skrivna av ambassadörerna Bertelman respektive Bringéus har också kommit till diametralt annorlunda slutsatser jämfört med den säkerhetspolitiska linje som regeringen har presenterat. Trots detta har regeringen systematiskt vägrat att bereda, remissa eller behandla dessa två utredningar. Man har lagt dem i en byrålåda på . Regeringens egen entusiasm för att söka stöd och samsyn kring utformningen av den säkerhetspolitiska linjen med oppositionen har varit mycket begränsad. Det blir därför missledande att tala om att den militära alliansfriheten tjänar oss väl, när den är definierande för hur vi inriktar säkerhetspolitiken eller dimensionerande för hur vi utformar vårt försvar. Jag har respekt för dem som inte anser att ska gå med i Nato, även om jag inte delar den uppfattningen. Men jag anser att det blir högst motsägelsefullt att hylla den militära alliansfriheten i det närmaste som en dygd och säga att den tjänar oss väl som hela utformningen av krigsorganisationen nu bygger på att vi ska få militärt stöd från Natoländer, något som även försvarsministern framförde. Dagens debatt visar att vi nu behöver en djup, grundlig och förutsättningslös diskussion om säkerhetspolitiska linje, inklusive den militära alliansfriheten, vår relation till Nato och en svensk Nato-option. En sådan diskussion, herr talman, måste utgå från en seriös analys av vårt militärgeografiska läge, de realiteter som detta medför och de svenska intressen som vi har att förvalta. 73 (SD): Jag har fått många sms där man undrar hur debatten går till, konstigt nog. Jag vill lägga på att säga till dem som eventuellt lyssnar att det är ett sammansatt utskott. De som är företrädare för de utrikespolitiska delarna av frågorna har som gruppledare och talespersoner haft anföranden, och vi kan också delta med våra synpunkter. Debatten efter denna är inriktad på civilförsvar och militärt försvar, om någon undrar. har inte ändrat uppfattning. Oavsett vad vissa tidningsskriverier säger, herr talman, har vi samma uppfattning kvar. Man tycker att vi har gjort en förflyttning – i vad då? Vi har gjort en markering som stämmer överens med vår politik, och den politiken är att vi – det sa vi redan förrförra mandatperioden – vill ingå ett försvarsförbund med . Det är vår strävan. I det perspektivet kan man se att vi försöker formulera oss ungefär som vissa delar i deras säkerhetspolitik. Vi anser att det skulle kunna underlätta. Hade inte detta kommit på bordet nu hade det kommit på bordet eller under allmänna motionstiden. Vi vill göra det här närmandet. Syftet med detta är precis det jag sa , ingenting annat. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Om någon undrar om vi har ändat vår politik säger jag nej. Om det blir en majoritet i denna riksdag för en anslutning till Nato räcker inte det, enligt vårt sätt att se det. Då ska det gå till en folkomröstning. Det är vår politik, då och . Alla skriverier om att vi nu gör ett närmande till Nato från är fel. Låt mig göra en liten utvikning. Vi har ju åkt runt med Försvarsberedningen, som på ett mycket förtjänstfullt sätt leddes av . Jag vill även nämna . Det är inte så lätt som att bara knäppa med fingrarna och gå med i Nato. Man tar ställning till många frågor som vi svarar på där. Ekonomiskt – ja. Demokratiskt – ja. Men vi ser också över hur det skulle påverka den säkerhetspolitiska situationen i området. Att göra till ett Natoinnanhav främjar definitivt inte, anser jag och , säkerheten och den politiska utvecklingen i vår del av . Låt det stå fullständigt klart för alla som lyssnar på detta! skriver: För liberaler är det en historisk dag. finns nu en majoritet i som är positiv till ett svenskt medlemskap i . Det blir en sorgens dag för . Vi har inte ändrat uppfattning i det stycket. Man kan också konstatera en koppling till att vi har varit tveksamma till deltagande i alla de här stora utlandstjänstgöringarna – , , . Vi har anvisat skäl för detta. Ett av skälen är det som Försvarsmakten själv beskriver – och det är mycket allvarligt, som vi ser det: Alltför omfattande och komplexa internationella insatser har en negativ inverkan på försvarets möjlighet att bygga nationell förmåga. Det är detta som ligger till grund för vårt ställningstagande. Vi kan inte acceptera brister i förmåga på våra egna krigsförband som Försvarsmakten kopplar till de omfattande internationella insatserna. Därför säger vi ifrån. Sedan har vi en liten kort kommentar till utrikesministern – hon har gått, men jag tar den ändå. Man räknar upp de fyra myndigheter som ska ingå i ett cybersäkerhetscenter. Där tycker jag att regeringen har missat att sätta någon som samordnar verksamheten. Det behövs en samordningsfunktion. Och är det så, som utrikesministern sa, att jämställdheten ska prägla arbetet tycker jag att man när man är utomlands, i stater som styrs av religiös diktatur, ska uppträda med den klädsel som vi har i och inte klä sig i huvuddukar och anpassad klädsel. När de kommer till skulle de aldrig drömma om att klä sig som svenska kvinnor eller svenska män gör. Ska jämställheten tas på allvar, se då till att stå upp för det som är våra värderingar i det stycket här i ! 74 (V): Vi debatterar nu den säkerhetspolitiska inriktningen. anser att det är viktigt att ha ett brett perspektiv på säkerhetspolitiken som omfattar frågor som klimatförändringen, pandemier, terrorism och cyberhot. Det främsta säkerhetshotet mot och världen är utan tvekan klimatförändringen. Vi har redan sett förödande exempel på klimatförändringen både i vårt eget land och globalt, som stora bränder, orkaner, översvämningar och torka. Klimatförändringen kan även leda till konflikter, hungerkatastrofer och en ökad flyktingström. Dessa hot möts inte främst med militära medel, utan här krävs andra insatser som stora investeringar i grön omställning, en utbyggnad av det civila försvaret, en utbyggd och stärkt välfärd samt klimatbistånd. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Vi i är självklart medvetna om den pågående militära upprustningen i vår omvärld, inte minst i vårt närområde. Vi ser med stor oro på aggressioner mot framför allt och och den illegala annekteringen av . Men vi ser också med oro på Natos och upprustning och utvidgning i , något som självklart också har bidragit till att öka spänningen i vårt närområde. Vi ser även hur för en alltmer aggressiv utrikespolitik mot flera av sina grannländer runt och . Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Just nu är inblandat i ett flertal konflikter och skapar på så sätt en oroligare värld. Vi ser hur kärnvapenupprustningen tar ny fart och hur kärnvapenländerna i stället för att avveckla sina kärnvapen moderniserar dem. I denna oroliga tid behövs kraftfulla insatser för att stoppa rustningsspiralen och vända utvecklingen åt rätt håll. var en ledande röst i världen för fred och nedrustning. Det kan vi bli igen. För att vi ska bli en trovärdig röst för fred och nedrustning är det dock helt nödvändigt att stärka vår alliansfrihet. En trovärdig svensk militär alliansfrihet innebär också att vi ser behovet av ett svenskt försvar med stark folklig förankring, som har kapacitet att upprätthålla kontroll över svenskt territorium såväl som att möta de olika säkerhetshot vi står inför och kunna bidra i internationella insatser för att värna fred och säkerhet. Vi ser också att det civila försvaret behöver stärkas. Det civila försvaret är en viktig del av totalförsvaret. Vi har under de senaste årens bränder och under pandemin sett sprickorna i vår beredskap, med brister inom exempelvis räddningstjänst, otillräcklig samordning och obefintliga beredskapslager – för att ta några exempel. Regeringen konstaterar att inte är med i någon militär allians. skriver regeringen inte någonstans i sin proposition om vikten av att värna den svenska militära alliansfriheten. Det här är djupt olyckligt och kan tolkas som en urholkning av alliansfriheten. För att kunna föra en självständig utrikespolitik är det nödvändigt att inte binds upp av militära allianser som hindrar oss från att agera på egen hand. har dock sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med fattigare länder. Sedan vi blev medlem i Europeiska unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. Enligt SOM-mätningen är en klar majoritet, , av svenskarna för att behålla den militära alliansfriheten. militära alliansfrihet har tjänat oss och vår omvärld väl och har bidragit till att generation efter generation i kunnat leva i fred. Det finns ingen anledning att lämna en strategi som har fungerat så bra, varit så framgångsrik och inneburit att vårt land klarat sig undan krigets fasor . Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Alliansfriheten har dessutom gett oss ett utrikespolitiskt handlingsutrymme som har gjort att kunnat spela en viktig internationell roll för fred och nedrustning – när den politiska viljan har funnits. vill att främst ska inrikta sin internationella säkerhetspolitik på fredliga lösningar och på att förebygga kriser snarare än att förespråka militära lösningar. Kvinnors roll i det säkerhetsbyggande arbetet och i konflikter är särskilt viktig eftersom dessa frågor alltför sällan finns med på den internationella säkerhetspolitiska agendan. Vi måste därför stärka arbetet med FN:s resolution som bland annat slår fast att kvinnors ökade deltagande i att förebygga, hantera och lösa konflikter samt i fredsbyggande och återuppbyggande efter konflikt är en förutsättning för att uppnå hållbar internationell fred och säkerhet. ser internationella samarbeten som en nödvändig och självklar del av ett globalt säkerhetspolitiskt arbete. Vi värnar den militära alliansfriheten av samma anledning. Närmandet till Nato genom samförståndsavtalet om värdlandsstöd och deltagandet i EU:s stridsgrupper riskerar vårt oberoende. Att anta en Nato-option, som föreslås, är naturligtvis helt fel väg att gå. Endast ett mödosamt arbete för fred, avspänning och nedrustning ger resultat i form av ökad, ömsesidig säkerhet. Svensk försvarspolitik ska syfta till att bygga långsiktig säkerhet i vårt närområde och i vår omvärld. Då krävs att säkerhetsbegreppet vidgas till att inkludera fler områden än de militära, att vi utgör en aktiv part för nedrustning och fredliga lösningar i både EU och FN, att vi värnar vår militära alliansfrihet och att vi bygger säkerhet i gemenskap med vår omvärld. måste skriva på om ett kärnvapenförbud. måste i större utsträckning motverka de verkliga orsakerna till krig och de hot mot och världen som klimatförändring och de ökande klyftorna mellan fattiga och rika utgör. Fred byggs bäst med fredliga medel. Krig är aldrig någon lösning på konflikter. I krig finns bara förlorare och inga vinnare. 75 (C): Jag vill ta tillfället i akt och göra några reflektioner utifrån det arbete som många av oss tillsammans har gjort i Försvarsberedningens viktiga arbete. En fråga inför kommande beredningsarbeten är hur världen och världsordningen ser ut i slutet av nästa försvarsinriktningsperiod. Hur ser det ut och 2030 – och hur kan det se ut ? Säkerhetspolitiska utgångspunkter handlar ofta om det som har hänt eller det som vi är mitt uppe i. Men hur ska vi kunna förutse vad som ska ske och göra antaganden som faktiskt dimensionerar våra åtaganden på hemmaplan på bästa sätt långsiktigt sett? Svensk försvarspolitik och svensk säkerhetspolitik måste ha en tydlig och långsiktig riktning – de måste gå hand i hand. Vi kan inte blunda för förutsättningarna i vårt närområde. lyfte vi i , när vi tog beslutet om inriktningen för den här perioden, hur viktigt det är att tänka på vinterförmåga, på att klara arktiska förhållanden, på hela landet och på att också förbereda oss långsiktigt. är fokus mycket större på utmaningarna och kampen om områdena uppe i norr. Det är en realitet, och den kommer med stor sannolikhet att fortsätta utvecklas. Det finns mycket att lyfta fram när det gäller vad som har hänt de här fem åren och hur vi har fått navigera successivt. Det är inte alltid vi ser vad som kommer att hända . Så tror jag att det kommer att vara också just den här perioden när så mycket går i en riktning där det mesta blir osäkrare. Världsordningen tenderar att bli väldigt mycket mer auktoritär, och kampen om resurserna tilltar. Det finns en tendens att hamna i några säkerhetspolitiska utmaningar, men det är klart att det är mycket som påverkar hur helhetsbilden formas. Försvarsberedningen har tydligt skrivit om vad som har hänt i när det gäller militära utgifter. mer än fördubblades försvarsutgifterna i i reala termer, och försvarsbudgetens andel av bnp ökade kraftigt. Markstridskrafternas antal stridsdugliga manöverförband i brigads storlek fördubblades . Enligt FOI är de 56 till antalet. Vi ser nya förband och vapensystem, intensiv övningsverksamhet, ökad beredskap och ökad stridsduglighet. Krigföringen i och har stärkt förmågan att samarbeta i strid. Punkterna är många som sammanfattar att riktningen i går åt ett visst håll. Det är det som vi behöver beakta nu när vi ska ta beslut om det svenska försvarets, både det militära och det civila, fortsatta utveckling. Helt klart är det oerhört viktigt att vi i så långt det är möjligt hittar en gemensam linje i säkerhetspolitiken. Ytterst är det regeringens ansvar att lyssna in och också verka för att hitta en plattform för detta. Säkerhetspolitisk inriktning – Total-försvaret 2021–2025 Jag önskar att man hade gjort ännu mer inför den här dagen för att också forma ett brett stöd för säkerhetspolitiken i alla avseenden. Vi får vädja om att det ska gå i den riktningen i fortsättningen. Jag är mycket tacksam över att det nu börjar finnas ett starkt stöd för en svensk Nato-option och kommer att fortsätta följa frågan om medlemskap. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Totalförsvaret 2021–2025 betänkande 2020/21:FöU4 Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30 delvis) 76 (M): Totalförsvaret 2021–2025 Vi lever i en osäker tid. Hoten och riskerna mot och sårbarheterna i säkerhet har ökat på ett dramatiskt sätt . Beredskapshöjningen som Försvarsmakten genomförde på och de oroligheter som vi ser i är bara några exempel på det. Dagens debatt och morgondagens beslut i den här kammaren är slutpunkten på en lång beredningsprocess om totalförsvaret men också startskottet på en närmare lång resa som ligger framför oss. Vi måste bygga upp ett starkare försvar som både värnar säkerhet och gör att vi kan bidra till stabilitet och säkerhet i närområdet tillsammans med våra internationella partner. linje har i hela den här processen varit tydlig: Inga fler underfinansierade försvarsbeslut. Vi föreslår därför att försvaret ska få väsentligt högre anslag än vad regeringen föreslår i sin proposition. Med detta sagt, fru talman, finns det också en bred politisk enighet kring inriktning och ekonomi för försvar under perioden 2021−2025. Denna inriktning står vi moderater bakom. Den har möjliggjorts genom att januaripartierna enades om att tillföra ytterligare 3 miljarder . Det var något mindre än vad vi krävt. Å andra sidan användes de här medlen också för att genomföra viktiga moderata prioriteringar för det framtida försvaret. Låt mig ta några exempel. får nu extra medel för att stärka cyberförsvaret och följa stridskraftsutvecklingen i vårt närområde, flygvapnet ska tillföras långräckviddiga kryssningsrobotar som ökar krigsavhållande förmåga och fler korvetter ska tillföras för att åtminstone vidmakthålla vår förmåga. För detta vill jag tacka Liberalernas försvarspolitiska talesperson , som drev på för att hitta lösningen och samsynen kring inriktning och ekonomi i det korta perspektivet. är villiga att ingå i breda lösningar. Vi kommer inte att flytta målstolparna när andra partier är villiga att närma sig oss, framför allt inte i säkerhets- och försvarspolitiken. Försvarsberedningen har genom ett gediget arbete lagt grunden för det försvarsbeslut som ligger framför oss. Den har arbetat utifrån ett tioårsperspektiv. Målet har varit att återta förlorad mark och lägga grunden för en utvecklad försvarsförmåga . Det är därför som det långsiktiga perspektivet är helt grundläggande. Försvarsmakten har ju också efterfrågat ett långsiktigt ekonomiskt perspektiv, framför allt för tillväxt för åren 2026–2030. Det är här, fru talman, som regeringen inte levererar. I försvarspropositionen anger regeringen en lång rad åtgärder som ska genomföras –2030, men utan att förbinda sig att betala kostnaderna för detta. ska man ge uppdrag till Försvarsmakten att planera det här arbetet. Det är precis så här, fru talman, som man underfinansierar försvarsbeslut. Vi har en lång tradition i av att fly in . Man beslutar och ger uppdrag till Försvarsmakten men förbinder sig inte till kostnaderna. Vi moderater har lärt oss en läxa av detta, inte minst i samband med försvarsbeslutet . I praktiken innebär det att militära förmågor som både en enig försvarsberedning och Försvarsmakten har sagt är helt nödvändiga för att hantera det försämrade säkerhetspolitiska omvärldsläget nu står utan finansiering i den här propositionen. Det handlar till exempel om nya stridsbåtar till amfibieförbanden, handburet luftvärn till armén, fler robotar till flygvapnet, nya sensorer och radarkedjor, stärkt telekrigsförmåga, mer och tyngre utrustning till hemvärnet och inte minst också om handeldvapen och mer mängdmateriel till de enskilda soldaterna ute på förbanden. I grunden innehåller propositionen förslag som det bedöms saknas för att genomföra. Totalförsvaret 2021–2025 Till detta ska läggas att regeringen till synes inte heller tar höjd för riskerna med fördyringar för strategiska materielprojekt. kom uppgifter om kostnadsfördyringar för flygvapnet. Det har senare också konfirmerats av Försvarsmakten. verkar detta räddas upp på kort sikt av en gynnsam pris- och löneomräkning för Försvarsmakten . Men det är inte långsiktigt hållbart att Försvarsmakten tvingas hoppa från tuva till tuva inom försvarsekonomin. Jag ser också, fru talman, andra risker när det kommer till fördyringar, inte minst för plattformar, och det faktum att själva grundorganisationen blev större och dyrare än vad som först var planerat. Jag delar därför inte försvarsministerns uppfattning att detta försvarsbeslut vilar på en solid grund. Den krigsorganisation som föreslås kommer inte heller att vara färdigställd med den ekonomi som regeringen avdelar. Allt detta är oroande och otillfredsställande. Vi moderater har lovat att vi ska kunna finansiera och genomföra Försvarsberedningens förslag och ÖB:s militära råd till 2030, och de står vi fast vid. och förbinder sig därför redan i det här försvarsbeslutet att ge tydliga besked om ekonomin. Vi föreslår en anslagsökning på 5 miljarder extra 2026 och ytterligare 5 miljarder extra 2027. Det innebär att vi sammanlagt tillför 35 miljarder mer än regeringen , just för att kunna säkra finansieringen av genomförandet av Försvarsberedningens förslag i dess helhet. Jag vill göra en utblick på försvarssatsningarna i vårt närområde och jämföra dem med de kommande svenska satsningarna. kommer fem av åtta länder i vårt närområde att ha försvarsutgifter som uppgår till av bnp. Vid sidan av detta lägger dubbelt så mycket, av bnp, på försvaret. är det land i norra som lägger minst andel av den totala ekonomin på försvaret. Enligt lade vi på försvaret, detta trots att vi inte är återförsäkrade i någon försvarsallians och trots att vi har till ytan tredje största land att försvara. Just detta perspektiv, fru talman, att förhålla oss till andra länders försvarssatsningar snarare än att hylla våra egna relativa ökningar är väsentligt. Det är just därför som jag tycker att det blir missledande när vi från oppositionen anför riskerna med underfinansiering och regeringen säger att det är de största försvarssatsningarna . Jag vill då bara påminna om att vi började från en låg nivå i . Trender inom försvarsområdet är alltså enbart relevanta i förhållande till andra länders satsningar, och det är det som är det viktiga och väsentliga. Avslutningsvis, fru talman, ser jag tre viktiga skiljelinjer inom svensk försvarspolitik . Totalförsvaret 2021–2025 För det första är vi fem partier som står bakom att bör ha av bnp som försvarsutgifter. Det är en viktig ledstjärna för oss för att vi ska hänga med i utvecklingen i närområdet. För det andra är vi fem partier i riksdag, snart tror jag i alla fall, som står bakom att likt bör ha en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje. Här välkomnar jag positionsförflyttning. Jag har respekt för att de har en annan uppfattning och inte vill gå med i Nato. Men vi ska naturligtvis ta alla de möjligheter som finns att fördjupa det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet med . För det tredje är vi fyra partier som anser att bör bli fullvärdig medlem av Nato. Ett svenskt och gärna finskt Natomedlemskap vore det enskilt viktigaste beslutet för att stärka svensk och nordisk-baltisk säkerhet. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 52 av och om den framtida ekonomiska utvecklingen för försvaret. I övrigt hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. 77 (S): Jag ska börja med att säga att det finns risk för att jag något överskrider den anmälda talartiden . Jag ska också inledningsvis yrka bifall till reservation 10, under punkt 16, från Socialdemokraterna, . I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. När jag kom in i försvarsutskottet och blev försvarspolitiker var mitt första och tydligaste intryck av försvarsutskottet att man gärna har tydligt fokus på detaljer. Och det är väl så att det är där sitter. Å andra sidan får det inte bli ett argument eller skäl för att missa helheten. Därför kommer jag i mitt anförande i dagens debatt att måla med en lite bredare pensel. Så heter Försvarsmaktens senaste informationskampanj. Den handlar om vad som görs just nu för att säkra fred och frihet i vårt land. Den handlar om hur kvinnor och män i Försvarsmakten tränar, övar och samarbetar för att vara förberedda. Informationskampanjen illustrerar på ett utmärkt sätt vad det är som ska försvaras: och vår territoriella integritet, men framför allt vårt sätt att leva och vara, rätten att få vara den man vill, tycka vad man vill, säga vad man vill och älska den man vill – försvaret av den svenska välfärdsmodellen och ytterst vår frihet och vår suveränitet. Varje bild och varje ton skapar en väv av nationell solidaritet, självkänsla och sammanhållning. Så byggs folkförankring och försvarsförmåga. Den sätter också fingret på vad försvars- och säkerhetspolitik ytterst handlar om: att upprätthålla freden. Vi förebygger hot och risker mot vårt land när vi bidrar till stabilitet i det internationella samfundet genom diplomati och politik, med samtal och demokratiskt beslutsfattande och genom samarbete och handel. Om anständigheten tar slut finns motsvarigheten till ekonomins lender of last resort till hands, nämligen försvaret, krigsmakten och vår förmåga att möta ett väpnat angrepp. Dagens utmaningar och hot mot vår säkerhet är föränderliga, gränslösa och komplexa. När tidigare syn på säkerhet utgick från stater och en militär hotbild har säkerhetsbegreppet vidgats. Hoten kan vara både militära och icke-militära och också komma från icke-statliga aktörer. Den säkerhetspolitiska utvecklingen har dessutom i flera delar av världen försämrats . Säkerheten i och vårt närområde har utmanats.