prot · H80956 · 2020-12-17 00:00:00 — Framför allt borde vi ha försäkrat oss om att de medel som staten tillskjutit kommuner och regioner i högre grad kommit äldreomsorgen och äldrevården till del. Det är högst rimligt att det lyfts i dagens debatt. Utgiftsområde 9 är stort. Det är svensk välfärd. Det omfattar hälso- och sjukvårdspolitiken, folkhälsopolitiken, funktionshinderspolitiken och politiken för sociala tjänster. Låt mig bara nämna några exempel. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi ökar timschablonen för den personliga assistansen med 3 ½ procent. Vi fördubblar stödet till Svenskt Demenscentrum. Vi satsar på och subventioner för familjehemsplaceringar. Regeringen skjuter därutöver i budgeten till till regionerna för hanteringen av uppskjuten vård, 100 miljoner till förstärkt ambulanssjukvård, 100 miljoner till stärkt cancervård, återhämtningsbonus och traumastöd. Att beta av den vårdskuld som pandemin har inneburit kommer att bli ett mycket stort och mycket svårt arbete för regeringen och för regionerna. Tillgängligheten till svensk sjukvård behöver strukturellt förbättras. Regeringen har därför tillsatt första nationella tillgänglighetsdelegation. Delegationen ska både stödja regionernas arbete och se över nationella insatser, till exempel en utvecklad vårdgaranti. Det här är rätt väg att gå: samarbete över olika beslutsnivåer och gränser. Problem löser vi bäst gemensamt. Vi ska också strukturellt förstärka primärvården. Jag är glad för att januariavtalet så klart slår fast att vi ska driva igenom en primärvårdsreform under den här mandatperioden. har förtjänstfullt använt en del av sitt anförande till att beskriva det arbetet. Jag vill också tacka och Liberalerna för vårt goda samarbete i arbetet med att utveckla den nära vården. Att stärka rätten till en fast läkare, att skjuta till till den nära vården och en proposition för att skärpa lagstiftningen är åtgärder för att bättre bygga hälso- och sjukvården i . En fast läkare är inte bara praktiskt för både patienter och läkare. Det höjer också kvaliteten i vården. Alldeles särskilt gör det det för våra allra äldsta. Att reformera primärvården är något som många regeringar har gett sig på förut. Jag är ytterst ödmjuk inför den uppgiften, men jag känner också att stödet för att göra det är mycket starkare än det har varit. Låt mig återvända till det som jag började med, nämligen äldreomsorgen. Regeringen föreslår i budgeten 7,4 miljarder, en enormt stor satsning på äldreomsorgen. 3,4 miljarder ska användas till Äldreomsorgslyftet, som innebär att både den som är nyrekryterad och den som redan är anställd i äldreomsorgen får möjlighet att studera till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Staten står för kostnaden för den tid som den anställda är frånvarande på grund av studierna. Arbetsgivaren garanterar en fast anställning. Vi bereder också lagförslag för att skydda yrkestiteln undersköterska. Det är väldigt avgörande för att kunna få till en ökad status, att känna att man inte blir ersatt av vem som helst när man kanske blir sjukskriven eller är föräldraledig, går på semester eller behöver vara ledig. Det stärker inte självkänslan att vem som helst kan ersätta en. Detta är en väldigt viktig del. Vi kommer som aviserat att tillsätta en utredning om en ny äldreomsorgslag. bereds också förslag i den utredning som lämnades om att införa en fast omsorgskontakt i , förslag som alltså är möjliga att ta om hand. Under den förra mandatperioden stärktes rätten till fria arbetskläder, och en samordnare finns när det gäller kompetensförsörjningen i äldreomsorgen – mycket arbete att ta vidare. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ytterst behöver också förändringen ske runt om i landet. Till hjälp för detta avsätter regeringen i budgeten i ett riktat statsbidrag. Detta riktade statsbidrag ska gå till kommunernas äldreomsorg. Jag skulle beskriva det som en ny modell för statsbidrag. Regeringen preciserar inte i detalj inom vilka delar av äldreomsorgen som medlen ska användas, men regeringen förväntar sig och kommer att följa upp att pengarna används just till att stärka äldreomsorgen. Som jag har sagt i ett tidigare replikskifte ser jag fram emot uppföljningen. Vad har den lett till? Har kvaliteten stärkts? Spelar det någon roll? Finns det delar av detta som vi kan gå vidare med? Jag kommer över huvud taget att hålla ett öga på reformen, inte minst på mina partivänner och be dem beskriva hur medlen används där de styr. Jag vill gärna höra om övriga partier är beredda att göra densamma. Kan ni lova att era kommunala företrädare kommer att se till att de 4 miljarder som regeringen nu skjuter till faktiskt innebär förstärkningar i äldreomsorgen, att medlen används till mer bemanning, till att öka personalkontinuiteten eller till att motverka ensamheten bland de äldre, till att avskaffa delade turer, erbjuda heltider, anställa personal på fasta tjänster? Det är precis de frågorna lyfte fram . Jag hoppas och tror att riksdag gemensamt kan sätta välfärden främst. 34 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Jag har precis som många andra läst delbetänkande med förfäran. Det finns så mycket jag känner igen av de brister vi har arbetat med och en tydlighet i det bristande ansvaret. Kommissionen delar upp ansvaret i bland annat de strukturella bristerna, där vi alla bär ansvar för det som borde ha gjorts. Det är just bristande uthållighet som är den stora saken. Regeringsskiften har gjort att vi har tappat bort det som man har bestämt att göra för att hitta på något eget. Det behöver vi ta ett gemensamt ansvar för. Kommissionen är också tydlig med vårens brister, och där är det regeringen som bär ansvaret. Under krisen, trots de brister som fanns hos kommuner och regioner som helt saknade beredskap, är det regeringen som ska kliva fram och ta det nationella gemensamma ansvaret. Därför är min fråga till socialministern : Vilka åtgärder i närtid kommer socialministern att vidta med anledning av ? 35 Socialminister (S) replik: Med all respekt för Acko Ankarbergs fråga är detta en budgetdebatt. Jag avser inte att i någon utförlig form gå igenom hur vi tänker behandla det delbetänkande vi mottog får . Men det är klart att vi kommer att återkomma. Det jag har beskrivit och det som jag gärna utvecklar här handlar om en äldreomsorgslagstiftning. Jag är alldeles övertygad om att en sådan krävs. Jag tycker att Acko Ankarberg höll ett föredömligt nyanserat anförande tidigare i budgetdebatten. Hon beskrev svårigheterna och utmaningarna i en verksamhet där alla vi här i kammaren är väl införstådda med att det finns 290 kommuner och 21 regioner. Vi får tycka vad vi vill om det, men hur kan vi på allra bäst sätt förmå att styra på sätt som ger likvärdighet över landet, hur kan de satsningar som jag tror att vi är överens om bli verklighet när arbetsgivaransvaret ligger lokalt och när det är parterna som förhandlar arbetsvillkoren? Hälsovård, sjukvård och social omsorg Om vi sedan kommer till de frågor som berör början av pandemin har inte haft möjlighet att göra jämförelser med våren och den andra våg vi är inne i . Vad har vi lärt oss? Min bild är att mycket ändå ser annorlunda ut. Det handlar om kunskapen om hur viruset sprids och hur man bättre kan skydda sig. Skyddsmateriel har köpts in. har upparbetat kanaler. Det handlar vidare om att ge stöd till kommuner som efterfrågar stöd. Jag hörde tidigare någon i debatten säga att det råder brist på skyddsmateriel. uppfattning är att när någon begär stöd kan man få det från . Jag hoppas verkligen att de som upplever att det finns en brist naturligtvis inte ska nöja sig med det, utan de ska se till att avropa stöd från . Utbildningsinsatser har gjorts. Jag skulle också säga att hela diskussionen om besöksförbud, som sannerligen handlar om mycket svåra avvägningar, också är ett verktyg där det känns bättre att utfärda lokala besöksförbud, som jag hoppas att kommunerna använder sig av när de känner att det behövs. 36 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Det här är en budgetdebatt. Det är också skälet till att det är kvinnor som företräder samtliga partier eftersom vi är förstanamn i utskottet. Därför tar vi den viktiga budgetdebatten. Jag noterade att socialministern kommenterade det tidigare. Med anledning av blir det tungt om den inte möts av åtgärder i närtid. Åtgärderna kan vara av ekonomiskt slag, men det kan också handla om hur man använder de medel som på bred front går ut till kommunerna . Jag noterar med glädje att socialministern avser att följa upp frågan . Det avser vi att också göra från sida. Är det inte läge att diskutera för att säkerställa att adresslappen blir riktig, så att vi vet att pengarna används på bästa sätt? Det kanske finns skäl för regeringen att komplettera med fler beslut som rör just budgetsatsningar och handlar om uppföljning. Det går inte att vara nöjd när man har läst . Det krävs åtgärder i närtid, och jag förutsätter att regeringen vidtar dem. 37 Socialminister (S) replik: Om jag på något sätt signalerar att regeringen är nöjd, är det fel. Det är inte min avsikt att göra. Eftersom det här är en budgetdebatt och eftersom Acko talar om närtid vill jag säga att vi inte har avvaktat delbetänkande, utan vi vidtog åtgärder . Äldreomsorgslyftet beslutades då i överenskommelse mellan regeringen, SKR och . Jag tror att det i grunden är ett klokt sätt att få strukturella förändringar när man kräver att den som får en anställning får en fast anställning – för att adressera det problemet – ser till att den som inte har en korrekt utbildning får det och att ansvaret inte läggs på den enskilde att göra den ekonomiska uppoffringen. Jag tycker att detta träffar många av problemen. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi behöver förstås se till att allt fler får del av detta. Den överenskommelse som gjordes innefattade 10 000 personer – 2,2 miljarder. Det är nästan det dubbla , som ett konkret exempel på vad vi gör här och . 38 (V) replik: I alla regioner råder det ett enormt tryck på vårdavdelningarna just . I har rikstäckande operationer för barn ställts in, och den personalen går in och stöder covidvården. har Region vädjat till de oerhört många privata vårdgivarna som finns i att hjälpa till. Men det är få som har hörsammat detta. Är det inte dags att lagstifta om att privata vårdgivare i en kris ska underställas regionerna? 39 Socialminister (S) replik: Jag tackar för frågan. Trycket är stort. Det beror på att vi är mitt i en pandemi. När den första vågen hade passerat upplevde jag att många drog en lättnadens suck och började fundera över hur livet ska återgå till det mer normala. Detta har naturligtvis inte skett, och det har vårdpersonalen känt av. Det betyder att när de nu går in i en situation som många tycker är mycket mer besvärlig än den första gör de det inte med samma fulla kraft som när pandemin startade. Jag kan inte kommentera hur enskilda regioner hanterar detta. Det är svårt. Däremot ställer en fråga om lagstiftning. Jag tänker att det är en alldeles utmärkt fråga för utskottet att diskutera vidare. Det är inte ovanligt att utskotten tar utskottsinitiativ. Det är inte min uppmaning vilka initiativ man ska ta, men den vägen finns förstås. 40 (V) replik: arbete har vi följt, och vi har läst ett delbetänkande med förfäran. Jag anser att många är ansvariga. Krisen började när man började skära i äldreomsorgen och välfärden. Vi har lagt fram ett förslag till utskottsinitiativ i finansutskottet om att regeringen skyndsamt ska avsätta mer pengar till kommunerna så att de snabbt kan omvandla alla de timtjänster som fortfarande finns till fasta tjänster. Det tycker vi är en relevant och viktig fråga. Vad tror statsrådet om det utskottsinitiativet? 41 Socialminister (S) replik: följde inte upp sin första fråga. Jag kan säga att i de fall det finns utskottsinitiativ som vinner majoritet är det upp till regeringen att hantera dem, och innan de utskottsinitiativen är hanterade har jag inga kommentarer. Det här ligger dessutom i finansutskottet, så jag tycker att det är lämpligt att diskussionen fortsätter föras där. Jag kan inte låta bli att understryka att vi har en debatt här och – klubban har inte ens fallit – om en budget där det ingår väldigt stora resurstillskott. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det blir lätt så att när det väl är presenterat ska man överträffa de besluten. Men 4 miljarder i resurstillskott till äldreomsorgen, fria resurser i den meningen att man kan använda dem på det sätt som lämpar sig bäst för äldreomsorgen, är ganska unikt. Jag tycker att vi ska se till att ta hem det så att Äldreomsorgslyftet verkligen används, att det inte bara är en budgetpost utan blir verklighet. Att kanske 20 000 kvinnor och män får möjlighet att utbilda sig till vårdbiträde och undersköterska är stort. Men mer kommer naturligtvis att behöva göras. 42 (M) replik: Socialministern talade tidigare om kvinnodominansen, även här i kammaren, när det gäller de här frågorna. Jag vet inte om socialministern liksom jag har arbetat inom äldreomsorgen. Jag har också arbetat på sjukhem i det som då kallades långvården och gjort mina delade turer i en socialdemokratiskt styrd kommun. Med den erfarenheten och inte minst med en mormor som arbetat hela sitt liv inom omsorgen blev jag väldigt glad när Alliansen tog initiativ till en äldreutredning. Det skulle då tas fram förslag på åtgärder för att främja just äldres hälsa och trygghet och för att få bättre kvalitet. Tyvärr förlorade Alliansen valet . Vad hände sedan? Jo, året därpå lade den socialdemokratiska regeringen ned äldreutredningen. Man hoppades att den skulle följas av något annat som hade inneburit att vi nu hade en del av de saker på plats som coronakommissionen får anledning att påpeka att vi inte har. Men så skedde inte. Min fråga till socialministern är nu vem socialministern anser bär huvudansvaret för att inte lyckats skydda våra mest sjuka och sköra äldre. Och varför lades den här utredningen ned? Att den lades ned och inte ersattes av något annat, trots att statsminister lovade det, vilka slutsatser drar socialministern av det? 43 Socialminister (S) replik: Jag vill bara säga att detta är en budgetdebatt. Vi kan diskutera helt andra saker. Det går också bra att ställa interpellationer, så kan vi ta en omfattande diskussion om vilka åtgärder den borgerliga regeringen vidtog. Jag tänker att gärna får använda sin till att berätta vilka förslag hon hoppas på och vilka förslag hon och vill se när det handlar om heltider, delade turer och fasta anställningar. Jag har inte upplevt det som de frågor där riktigt har gått i spetsen. Jag har inte upplevt det som något som har präglat dem, inte heller i det anförande som höll här alldeles . Det här är ju frågor som har drivit . Det görs många olika insatser. Under förra mandatperioden, när Kommuner och Regioner var socialdemokratiskt styrt, fick man till slut in i kollektivavtalen att man ska anställa människor enbart på heltidstjänster. Jag tycker att det är ett steg på vägen, men den utvecklingen går alldeles för långsamt. har det i två sammanhang kommit upp i replikskiften att det bara är kvinnor i debatten. Jag har påpekat det förut. Jag tycker att det är signifikant, och jag tycker att vi alla ska reflektera över det. Jag tror inte att det blir sämre över huvud taget, men jag är ganska säker på att det inte bara handlar om den politiska viljan att göra äldreomsorgen bättre. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det finns strukturer i vårt samhälle där vi tycker att en del frågor är värda mer än andra och att en del verksamheter är värda mer än andra. Jag är alldeles övertygad om att det är fallet bland annat för äldreomsorgen. Om de generella statsbidragen har ökat, både nu och under tidigare regeringar, vad är annars svaret på varför de inte har gått till det som alla så uppenbart tycker att de borde användas till, nämligen äldreomsorgen så att den blir bättre för de äldre som behöver den, för dem som arbetar där och för deras anhöriga? 44 (M) replik: Då är det åtminstone något som jag och socialministern är överens om, och det är att debatten inte blir sämre av att den förs av kvinnor. För övrigt konstaterar jag att socialministern fortsätter ägna sig åt det som hon gjort sig känd , nämligen att skylla ifrån sig och inte ta ansvar. Jag tror att det är dags att ta ansvar i den här väldigt speciella situationen. Vill socialministern diskutera pengar kan jag konstatera att det är mer på socialt utsatta barn i budget. Det är mer på hälso- och sjukvården, mer på barncancervården och mer på cancervården. Så visst är det så att vi moderater prioriterar det här utgiftsområdet. Frågan är vad socialministern tänker göra med den utredning som jag inte fick ett svar på varför man inte har gjort något åt. 45 Socialminister (S) replik: Äldreomsorgslyftet är en åtgärd som har vidtagits. Det är ett sätt att ta ansvar – att vidta åtgärder och att göra det under pandemin. Det är ett exempel. handlade inte frågeställningen från i första replikskiftet om hela utgiftsområdet, utan den handlade om äldreomsorgen. Min respons var att om man nu tycker att det är så viktigt, borde det då inte synas i budgetförslaget att man gör stora satsningar, att man vill ha systemförändringar och strukturella förändringar? Jag tror att det skulle hjälpa saken om vi framöver kunde diskutera den här frågan utifrån att den är komplex. Jag säger inte att jag inte har ansvar. Jag säger inte att regeringen inte har ansvar. Men det blir ju helt omöjligt att förbättra äldreomsorgen om vi bortser från att 290 kommuner är arbetsgivare, är de som förhandlar om villkoren och är de som bestämmer hur många utbildningsinsatser som ska ske. Bortse inte från det! 46 (SD) replik: För lite frågade jag socialminister här i kammare vilka åtgärder regeringen avsåg att vidta för att kunna säkerställa att personer som mår psykiskt dåligt skulle ha någonstans att vända sig. Detta med anledning av att den rikstäckande stödtelefonlinjen skulle läggas ned. Hälsovård, sjukvård och social omsorg står jag här igen och önskar svar på vart alla de som mår psykiskt dåligt ska vända sig – personer som befinner sig i ofrivillig isolering och personer som inte längre orkar leva i ensamhet. Det finns inget vaccin mot ensamhet, självmordstankar eller psykisk ohälsa. Att få prata med någon, däremot, kan rädda liv. Det ökade trycket på de ideella stödtelefonerna innebär alltför många obesvarade samtal. tog en av stödtelefonlinjerna som arbetar suicidpreventivt emot ca 27 000 samtal. Av dessa kunde endast 4 000 besvaras. Och mycket tyder på att det här är en situation som kan komma att eskalera. Återigen, fru talman, vill jag få svar på varför regeringen inte skyndar på processen och ser till att får en rikstäckande nationell stödtelefonverksamhet som på riktigt kan göra skillnad för människor. 47 Socialminister (S) replik: Jag tackar – återigen, får jag då säga – för frågan. I den här budgetpropositionen har vi aviserat en fortsatt förstärkt satsning när det gäller psykisk ohälsa och suicidprevention. Det är mer än dubbelt så mycket som det var , så det har successivt verkligen skalats upp. Det här är en överenskommelse som staten har med Kommuner och Regioner. Det har vi därför att det är en otroligt viktig fråga att rusta primärvården runt om i landet för att man lätt ska kunna möta någon och få hjälp och stöd när man mår psykiskt dåligt. Det handlar också om specialistvården, barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Vi har också haft ett stöd – det har funnits , men det har ökat under pandemin – till civilsamhället och till de organisationer som arbetar suicidpreventivt och som bland annat fyller den funktion som pekar på. Min avsikt är inte att det ska förstås som att de ska göra detta i stället för att det offentliga – hälso- och sjukvården – ska göra det. De vittnar dock om att de har mycket att göra och om att detta är en välbesökt linje. Det är viktiga samtal som de får ta. Jag kan inte låta bli att säga att det ju inte är så att det har funnits en nationell stödtelefon som regeringen, eller socialutskottet på något sätt har bestämt sig för att lägga ned, utan så man har tidigare organiserat detta regioner emellan. Det är de som har personalen. Det är också de som behöver kunna se till att den som ringer inte bara får ett samtal – när en person ringer det där samtalet måste ju någon ta hand om resultatet. Den som ringer till stödtelefonen och mår väldigt dåligt kan ju inte bara få ett samtal som sedan avslutas utan måste lotsas vidare i vården. Därför är det en viktig uppgift för vården att se till att den är tillgänglig. 48 (SD) replik: Tack, statsrådet, för svaret! är det ju faktiskt ungefär 1 600 personer som tar sitt liv, och har gått. Under covid-19-pandemin har antalet samtal till dessa ideella organisationer ökat, som jag påpekade tidigare. Det har ökat väldigt kraftigt. Det krävs någonting mer. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Regeringens uppdrag till , som handlar om att myndigheten ska svara på om människor med psykisk ohälsa och självmordsbenägenhet behöver en nationell stödlinje, känns minst sagt verklighetsfrånvänt. Vi behöver en nationell stödlinje. Vi skulle ha behövt den redan. Därför hoppas jag att regeringen tar sitt ansvar och påskyndar denna process. 49 Socialminister (S) replik: Jag vet att vi har diskuterat denna fråga. Om det bara var i budgetdebatten eller om vi också har haft en interpellationsdebatt minns jag inte, men jag är överens med om att det behövs väldigt mycket stöd till den person som mår dåligt och som går med suicidtankar. beskrev tidigare hur många som faktiskt fullföljer ett suicid . Det vi vet nu är att antalet inte har ökat under pandemin, men det finns en stor risk för att det handlar om eftersläpning – så beskriver många experter detta. Det här är väldigt angeläget. Jag vill ändå säga till ledamöter att det inte är så enkelt att ha en stödtelefon som någon annan än sjukvården själv ska bemanna. Det är ju kvalificerad personal som ska finnas i en sådan här stödtelefon, och det hela ska vara kopplat till vården. Det ska hänga ihop så att den som ringer och som behöver vidare stöd, vård eller behandling ska få det. Det är ju inte meningen att det här ska vara ett alternativ som ligger vid sidan om, utan det måste vara en del av vården. Jag lovar att jag ska ta denna fråga vidare, men det är en fråga som behöver hänga ihop med övrig vård. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 6 Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU4 Utgiftsområde 8 Migration Punkt 1 (Statens budget inom utgiftsområde 8) 2. res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kammaren biföll utskottets förslag. FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Frågor om Europeiska unionens budget) 2. res. 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:15 S, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:85 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - FiU28 genomförande av Agenda 2030 Punkt 1 (genomförande av Agenda 2030) 2. res. 1 (M) 3. res. 3 (C) 4. res. 4 (V) 5. res. 5 (L) Förberedande votering 1: 4 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 5 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 11 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 3 KD, 3 MP Avstod:10 SD, 5 C, 4 V, 3 L