prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Inte heller når med nuvarande insatser målet om att av land- och sötvattensområden ska vara skyddade för att uppnå ett ekologiskt representativt och sammanhängande nätverk. föreslog i en motion som vi lämnade in att skulle få i uppdrag att bilda nya nationalparker, och det är välkommet att föreslog just det. Med anslaget vill vi också öka möjligheterna för markägarna att få ersättning vid bildande av till exempel ett naturreservat. Anslagsnivåerna som de är är otillräckliga, och markägare riskerar att fortsätta stå utan ersättning. 129 (C) replik: Jag tackar för ett intressant anförande. Hennes anföranden brukar vara det, så det är inte på något vis någon överraskning. Men det var särskilt en sak som jag tyckte var intressant att följa upp i en replik. Det handlade om skogens sociala värden. Jag tror att vi alla inne i den här kammaren är stolta över de svenska naturreservaten. Vi är också stolta över att de har hängt samman med en ambition om tillgängliggörande. är det så att en av de saker som är riktigt unika med är allemansrätten och allmänhetens tillgång till hela den svenska skogen. Under den största delen av alla de timmar som vi i svenska folket tillbringar ute i naturen – i innebär det ofta skogen – är vi inte i eller i anslutning till naturreservaten, utan ute i allemansskog, i all den övriga skogsmark vi har. Det är också för att vi har en relativt välskött skog. Det som många tänker på när det gäller att vara ute i skogen är nog faktiskt en skog som på ett eller annat sätt är brukad. Jag skulle vilja följa upp det här lite. Jag hörde hur redogjorde för hur hennes parti vill utveckla naturreservaten och ha fler. Den saken kan vi diskutera . Men hur anser att man ska fortsätta stärka den enskilda skogsägarens roll och bevara den enskilda skogsägarens makt och möjlighet att bruka sin egen skog på ett sätt som levererar just de här värdena – en välskött skog som människor också kan vistas i? Risken om vi urholkar det här är att vi får mer skogsområden som är igenslyade eller skötta på ett sätt som kan vara värdefullt för naturen men som kanske gör att de inte blir lika lätta att tillgängliggöra för den bredare befolkningen. 130 (V) replik: Jag tackar för frågan. Jag hoppas att jag också ringar in frågan i mitt svar. Allmän miljö- och naturvård En skog som är orörd, en naturskog, är inte nödvändigtvis en skog full med sly. Det kan vara en väldigt vacker skog som är behaglig att befinna sig i. Jag ser inte den konfliktlinjen. Vi måste inte bruka skog för att folk ska kunna vara i skog. Med det sagt menar vi inte på något vis att all skog ska stå obrukad. Vi är för ett aktivt skogsbruk. Det är inga konstigheter med det. Men vi vill såklart se en bra balans däremellan. 131 (C) replik: Jag förstår det. Jag tror inte att någon i den här kammaren vågar säga att det finns skog som inte är trevlig att vistas i. Det vore väl nästan ett brott mot den svenska folksjälen. Jag tror att ledamoten ringade in det viktigaste i min fråga. Det jag for efter var just det här – att få höra att man vill värna ägandet och brukandet av skogen, som jag tror bidrar till dessa värden. Med det får jag tacka för svaret på frågan och för anförandet. 132 (V) replik: Jag tackar – det är alltid trevligt att höra att man svarar inom någon form av rimlig omkrets till det som frågas. Det är inte alltid det händer i den här kammaren. Jag kan tillägga att ersättningsnivåerna är en viktig del. Ska man göra avsättningar och ta hand om sin skog måste man få vettig ersättning för det, vilket jag också tog upp i mitt huvudanförande. Jag hoppas att vi framöver får en bra balans mellan det brukade och det bevarade. Jag hoppas också att vi kanske kan prata om skogen utan att det blir alltför höga tongångar. Det lyckades vi kanske i och för sig med , får man väl säga, vilket är trevligt. 133 (KD): politik grundar sig bland annat på förvaltarskapsprincipen. Människan har ett ansvar att förvalta de ändliga resurserna och naturvärdena. Vi som lever nu ska överlämna en jord som nästa generation kan ha som hem, en jord som förhoppningsvis är lite bättre än vad den var när vi tog över. Politiken ska därför, grundad på försiktighetsprincipen, utformas så att det offentliga, våra företag, civilsamhället och enskilda ges förutsättningar att göra rätt, det vill säga styra mot ett gott förvaltarskap och en hållbar utveckling. Dessutom måste vi balansera så att den omställning vi nu är mitt uppe i blir en omställning som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar. Vi måste visa att det är både nödvändigt och roligt att ställa om. Det ska vara lustfullt och inte nedtyngande. Skam- och skuldbeläggande snarare stjälper än hjälper. Därför ska vi också vara teknikoptimister och tro på både tekniken och framtiden. Vi kan inte backa in och tro att vi då ska få med oss övriga världen i att ställa om. Vi kan inte säga till världens ungefär 700 miljoner människor som lever under den extrema fattigdomsgränsen: Ni får stanna där – vi håller på att ställa om. Nej, självklart ska världen utvecklas framåt i en mer positiv riktning för alla. Att ställa om vår livsstil och minska utsläppen kan ha stor påverkan på enskildas och familjers vardagsliv. På miljöområdet krävs därför engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och en fungerande infrastruktur för detta, men i slutänden avgörs framgången av tekniska förutsättningar och av att förändringar är förankrade i människors omställningsvilja och i deras förmåga. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda av forskning, leder till förändring och har mandat hos folket. Allmän miljö- och naturvård Miljöpolitiken är inte enbart en nationell angelägenhet, då miljöproblemen inte stannar vid nationsgränserna. Det är därför ett måste att miljöfrågorna hanteras internationellt. Många frågor kan lösas på EU-nivå, medan det krävs globala beslut för andra. Det är därför glädjande att EU till slut har nått en uppgörelse om ett nytt 2030-mål. Vi här i har ett högre mål, men vi är ändå på väg i rätt riktning även i EU. Sedan måste vi göra det vi kan för att stoppa en del avarter som kommer från på det här området. En del är att uppfatta som ren plakatpolitik, och en del är inte ens det eftersom det inte upplevs som att det har kontakt med verkligheten över huvud taget. Det gäller till exempel taxonomin som vi har diskuterat eller målet om strikt skyddad mark. Man ska inte ges tillåtelse att jaga och fiska på den skyddade marken men väl ha möjlighet att sätta upp anläggningar för förnybar energi på samma mark. lovade de rika länderna vid klimatmötet i att mobilisera som ett stöd till fattiga länders klimatarbete, en Marshallplan för klimatet, den gröna klimatfonden. Syftet med fonden var att samla in pengar som ska användas för klimatanpassning i de länder som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. föreslår att bidrag till den gröna klimatfonden ska utökas med en halv miljard i förhållande till regeringens förslag. Tekniken går framåt, och en teknik som vi ser blir alltmer i ropet nu är, som vi har hört här tidigare, CCS, Carbon Capture and Storage. I finns vad vi vet nu inga bergsformationer eller havsdjup som är lämpliga för koldioxidlagring. I och finns däremot lämpliga områden. Förutom enstaka projektstöd finns det få incitament till att investera i koldioxidinfångning i . om tekniken går framåt behövs mer forskning och utveckling. släpper svenska biokraftverk ut cirka 30 megaton CO2 . Det innebär en stor potential för att dra koldioxid ur atmosfären. Växande träd och andra grödor binder kol. När dessa förbränns i biokraftverk frigörs CO2 som då kan fångas in och lagras. Nettoeffekten blir alltså att koldioxid tas bort från atmosfären. Att har en så stor andel energi från biobränslen talar för att ska prioritera teknik för infångning och lagring av CO2. Därigenom kan vi dra nytta av detta förnybara bränsle som vi bidrar till att göra ett nettoupptag ur atmosfären. Som jämförelse satsar den norska regeringen drygt 16 miljarder på koldioxidinfångning. I satsningarna finns i förlängningen möjlighet till en integrerad nordisk utveckling som bör bejaka och främja med investeringar i inte minst nätkapacitet. Allmän miljö- och naturvård Ett exempel, herr ålderspresident, är att satsar drygt 3 miljarder på Norcems cementfabrik i . Norcems anläggning ingår i samma koncern som cementfabriken i på , vilket tillgängliggör tekniken även där. Detta kan göras under förutsättning att nätkapaciteten till stärks. Det är något som vi kristdemokrater uppmanar till i motionen om utgiftsområde 21. Potentialen som kan uppnås där är enorm. Så en favorit i repris, nämligen snabbspår för strategiska klimatprojekt. fördröjs viktiga strategiska investeringar i ny klimatvänlig produktion på grund av de långa tillståndsprocesserna. Bland annat lyftes detta på nyhetssidor när man presenterade satsningar . Ett tillståndsärende kan gå genom , mark- och miljödomstolen, Mark- och och . Detta kan ta , år som kan vara oerhört värdefulla för en investerare som vill ligga i den globala framkanten i en strävan efter hållbara lösningar på exempelvis vårt energi- och transportbehov. Strategiska miljöprojekt, liksom hela innovations- och utvecklingskedjan, hos svenska industrier hämmas tyvärr av våra tillståndsprocesser. I takt med att industrier flyttas från ökar även utsläppen globalt. Det är därför av stor vikt att miljö- och klimatpolitik inte står i motsatsförhållande till svensk industriproduktion. Klimatnationalism, där nationella utsläpp anses värre än när de sker i mångdubbel skala i ett annat land, måste motverkas. Därutöver finns det anledning att göra en större översyn av den prövningsorganisation och miljölagstiftning som står i vägen för att reducera omfattningen av tillståndsprocesserna och på så vis förkorta dem. Det finns även anledning att föreslå ett snabbspår i prövningen av strategiska klimatprojekt. Genom detta skulle vi enligt förslag kunna få en tillståndsprocess som varar maximalt . För att säkerställa att processen ska kunna genomföras som vi föreslår bör det utöver de medel som regeringen har inrättat för att snabba på miljöprövningar även införas ett anslag för snabbprövning av strategiska klimatprojekt. Jag noterar att min talartid drar i väg, herr ålderspresident. Jag ska slutligen tala om fossilfritt flyg. Det får bli det sista på agendan. Flyget står för en liten men växande del av klimatpåverkan. Det har tidigare visat sig svårt att finna koldioxidneutrala alternativ till dagens flygbränsle. På kortare sträckor kan dock elflyg användas, och tillsammans med den växande potentialen med vätgas kan elflygets betydelse växa. För längre sträckor är även biobränsle, så kallad biojet, aktuellt. För att snabbt öka biojetproduktionen behöver vi fler godkända processer och fler råvaror att göra biojet av. Ökad lokal produktion av biojet är lönsamt för svensk industri samt viktigt för att stärka vår krisberedskap, och det är oerhört viktigt för landsbygdsutveckling och regional tillväxt. I kan vi använda lokala råvaror, till exempel rester från skogsbruk. Som vi har föreslagit utvidgas främjandeuppdrag gentemot hållbara biobränslen för flyg till en satsning som omfattar även forskning och utveckling av elflyg. Där anslår vi mer pengar än regeringen. Allmän miljö- och naturvård Jag hade tänkt avsluta med något som kanske ligger mig varmast om hjärtat, nämligen skogen. Vi har tidigare hört om skogens fördel i omställningen. Det har även mina kollegor i miljö- och jordbruksutskottet hört mig påtala . Jag får hänvisa till tidigare debatter. Jag vill härmed önska ålderspresidenten, talmanspresidiet i övrigt, tjänstemän, MJU-tjänstemän och mina kollegor i miljö- och jordbruksutskottet en god jul och ett gott nytt år! 134 (MP) replik: Det är ganska vanligt att kristdemokrater inleder sina anföranden med att tala om förvaltarprincipen när de talar om miljö- och klimatfrågor. Det får mig alltid att fundera på vad som ingår i förvaltarprincipen. har på ett ganska effektivt sätt arbetat mot frågor som man kanske skulle kunna tro ingår i förvaltarprincipen. Det gäller till exempel att vi inte ska förvalta, redovisa och mäta de kollager som vi har i skogsmarker i , har också arbetat för att vilja avveckla eller sänka kraven i miljömålet Levande skogar. har vid upprepade tillfällen drivit frågan att inte ta hänsyn till den genetiska mångfalden när det handlar om skydd av arter. vill till och med skjuta alla vargar i ett revir utan att de har påverkat omkringliggande brukare. vill minska insynen för civilsamhället i miljösammanhang, man vill inte ha kvar betesdjur i betesmarkerna som skapar den biologiska mångfalden, och man vill öka användningen av bekämpningsmedel. Menar att det är en del av förvaltarprincipen? 135 (KD) replik: Det var en märklig replik från där hon lägger åsikter på oss som jag över huvud taget inte känner igen. Först och främst kan gärna i sin nästa replik tala om vad hon menar med kollager i skogen bara så att jag får klarhet i det. Det förstår jag faktiskt inte. och har olika syn i en del frågor. Det är helt klart. Det är därför vi är olika partier. En fråga där vi har diametralt olika syn gäller synen på svensk landsbygd. Vi vill för del att svensk landsbygd ska vara levande. Det ska vara möjligt att verka och bo på landsbygden. Du ska ha din livskvalitet. Det ska vara gott att bo ute på landsbygden. Med politik och med miljörörelsens politik verkar det snarare som att det vore bäst om ingen bodde på landsbygden. Det hade varit enklast, för då hade allt kunnat bli ett stort . Vi hade kunnat spara allt till eftervärlden utan att bruka det. Problemet är att mycket av det som här anklagar för är sådant som sätter käppar i hjulet för att det ska fungera att leva, bo och verka på landsbygden. Det finns absolut ingen förvaltarskapsprincip i detta över huvud taget om vi ska tvinga folk att flytta därifrån och om alla ska klumpas ihop i städer. Allmän miljö- och naturvård Då måste jag ställa frågan till : Vem är det som ska sköta alla de gröna näringarna när gör det man kan för att i stället jaga folk ifrån landsbygden? Vem är det som ska sköta skogen? Vem är det som ska sköta åkrarna? Vem är det som ska se till att vi får till exempel fossilfritt material till våra städer? Det finns absolut ingen förvaltarskapsprincip i att tvinga folk ifrån landsbygden. 136 (MP) replik: , , hade vi en debatt om regional utveckling och om hur vi får en sammanhållen landsbygdspolitik. Regeringen har gjort stora insatser med att införa förslag, och till två tredjedelar är förslagen redan genomförda. Här är pådrivande för att människor ska bo och leva på landsbygden. Min fråga, herr ålderspresident, till var: Vad ingår egentligen i förvaltarprincipen när som parti konsekvent röstar emot möjligheterna för att redovisa kolinlagringen i skogsmarker i enlighet med LULUCF? 137 (KD) replik: Det är ganska enkelt: Det är mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter gäller likaväl alla som bor på landsbygden som dem som bor i stan. Oavsett var du bor är mänskliga rättigheter bärande. I de mänskliga rättigheterna ingår bland annat äganderätt. Jag förstår att det är dessa frågor som här är ute efter. Likaväl ingår det att du ska ha ett gott liv där du bor, och många av de frågor som anklagar oss för här är livskvalitetsfrågor. står och skakar på huvudet. Och det är klart – bor man i har man en syn, och bor man ute på landsbygden har man kanske en annan syn på olika frågor. Så kan det absolut vara, men jag noterar att det finns väldigt lite vilja att förstå vad det faktiskt innebär att bo och verka på landsbygden. Det är tråkigt när det kommer från ett parti som sitter i och tyvärr tar styrning i väldigt många för landsbygden viktiga frågor. Därmed går de åt fel håll, herr ålderspresident, och det skrämmer mig. 138 (S) replik: Särskilt tack, , för att du lyfter fram , som ju är min hembygd! Det värmer alltid lite extra. och jag har tidigare debatterat landsbygdsfrågor och klimatfrågor, och jag vet att jag fick lov av ledamoten att kalla oss båda för lantisar. Jag tänkte fortsätta med det eftersom jag vet att det begreppet är positivt laddat för oss båda. Det jag funderar särskilt över när jag hör det här är det som lyfter. Kommuner och regioner ska vara med i omställningen, den ska ske på alla nivåer och det ska vara lätt att göra rätt. För mig låter det helt fantastiskt och som någonting som jag gärna skriver under på. Men för att det ska vara lätt att göra rätt och för att omställningen ska ske i hela landet och på alla nivåer krävs det styrmedel och insatser för att den ska ta fart. Vi har tidigare i den här kammaren, också , debatterat Klimatklivet, som ju är en insats som regeringen håller högt och som vi tror är ett rätt steg just för att möta en del av de mindre aktörerna och företagen. Det handlar om att ge små kommuner och regioner förutsättningar att ställa om så att det verkligen blir en omställning som sker i hela . Allmän miljö- och naturvård Därför undrar jag, från en lantis till en annan: Hur ska omställningen de facto genomföras? Hur ska den kunna ske på alla nivåer och genomsyra hela samhället i , i och hemma hos mig i och ? 139 (KD) replik: Låt mig börja med att understryka ord om att ordet lantis är positivt laddat i allra högsta grad, så att det inte råder någon tvekan om det. Som jag sa i mitt anförande är det oerhört viktigt när vi ställer om att vi gör det ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart. Det är oerhört viktigt. Det är viktigt att de beslut vi fattar här i denna kammare baseras på väl underbyggd forskning och att de leder till förändring och har mandat hos folket. Då är det en del stora delar som vi måste ta som grund, där till exempel elektrifieringen är en sak. Vi noterar att vi sliter med att ha en leveranssäkerhet. Om vi ska klara att ställa om är elektrifieringen jätteviktig. En av våra största konkurrensfördelar, som verkligen skulle stärka landsbygden, är att använda sig av skogen. En brukad skog ger mest klimatnytta. Därför ska skogen brukas – för att den hjälper oss i omställningen. Som jag sa är vi teknikoptimister. Vi tror på tekniken. Därmed är det som någon tidigare kollega var inne på i sitt anförande när det gäller våra svenska företag: Om de ska vara gångbara måste de ligga i framkant när det gäller omställningen. Oavsett om det handlar om att köpa nya bilar eller vad det än är vi ska handla har våra företag ett miljötänk. Detta miljötänk är det som är med och för oss framåt. Vi i vill ligga i framkant. Men som jag sa: Vi måste göra rätt så att det inte blir en form av plakatpolitik. Det måste vara saker som faktiskt blir rätt. Därför måste det också vara underbyggt av forskning. Det måste leda till förändring, och det måste ha mandat hos folket. 140 (S) replik: Tack, , för svaret! Jag kan ändå inte låta bli att tänka att det inte hänger ihop. Som jag ser det måste det hänga ihop om omställningen de facto ska fungera på riktigt på alla nivåer. Då måste vi ha långsiktigt hållbara spelregler som är tydliga för alla, för den lilla aktören men också för den stora. Den lilla kommunen långt bort från våra storstäder måste veta vad som gäller och kunna satsa för att ställa om. Dessa spelregler måste vara övertydliga, och man måste känna att det finns en styrka från offentligt håll. Därför tror jag att det är så viktigt med insatser likt Klimatklivet. Jag kanske ska stanna där, för jag känner verkligen att det här inte hänger ihop. Det kommer aldrig att funka om inte alla nivåer är med och det finns en tydlig styrning och en tydlig styråra från statens sida. 141 (KD) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag kan bara stryka under det som sa om långsiktiga spelregler. Det är oerhört viktigt i detta. Det är viktigt att vi har en tydlig väg framåt när det gäller vart vi ska och att alla vet vad som gäller för att vi ska nå dit. Vi förstår att det handlar om till exempel Klimatklivet, som nu även nämnde i sin replik och som vi hörde om här tidigare. Det är en sak som vi i vår budget har prioriterat bort av flera skäl, men inte minst just för att det har fått en sådan skarp kritik från både och , bland annat. Vi noterade när vi hade vår budgetdebatt och detta var uppe att man sa att man nu skulle ta bort det som inte var positivt och utveckla Klimatklivet än längre. Vi noterar också att vi fortfarande inte ser någonting som tydligt pekar ut den där vägen framåt som leder till omställningen. Därför satsar vi i stället på andra typer av åtgärder som kan vara med och se till att vi inte minst sänker CO2-utsläppen. Där är till exempel elektrifieringen en stor del. 142 (S): Ingen kan undgå den situation och världen befinner sig i. Tidigt ställdes hela världen inför en pandemi. Covid-19 har tvingat oss alla att göra stora uppoffringar. Människors vardag har ställts på ända. Många har förlorat nära och kära. Parallellt med den pandemiska krisen finns ytterligare hot mot människors hälsa och välfärd. Jorden blir allt hetare. Hav stiger, och isar smälter. Torka, översvämningar, bränder och andra följder av ett förändrat klimat slår hårt mot människors möjligheter till ett gott liv. Parallellt med pandemin är klimatförändringarna ett globalt hot mot människan, och klimatet är vår tids ödesfråga. Vi socialdemokrater är redo och villiga att ta oss an uppgiften att klara klimatkrisen. Det finns fortfarande tid att vända utvecklingen. Genom att modernisera och ställa om till ett fossilfritt kan vi klara klimatutmaningen som vi säkrar nya jobb och värnar vår välfärd. Vi har tekniken, kunnandet och viljan. Genom att samla kan vi bli det första fossilfria välfärdslandet. Regeringens budget innehåller kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen och främja omställningen till ett fossilfritt välfärdssamhälle. Klimatfrågan måste genomsyra alla relevanta politikområden och därtill ta hänsyn till de skilda förutsättningar som råder för svenska medborgare och företagare i olika delar av landet. Regeringen fortsätter därför att utveckla och effektivisera klimatinvesteringsprogrammen inom energi‑, transport- och industrisektorn. Alla samhällssektorer på alla nivåer behöver bidra till en hållbar och fossilfri utveckling. Klimatkollegiet, som inrättades , leds av statsministern och syftar till att arbeta med att nå klimatmålen, driva på omställningen och genomföra en grön återhämtning. kommer vi att behöva fler och nya biobaserade produkter för att klara klimatutmaningarna och skapa fler jobb. Industrins gröna omställning är avgörande om vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Som ett av världens mest innovativa länder har oerhört goda möjligheter att ta en ledarroll i omställningen. Svensk miljöteknik är en exportvara, och vår konkurrenskraft är väldigt god. Medvetenheten om hållbarhetsutmaningarna är hög bland allmänheten, och svenska företag är mycket motiverade att driva på utvecklingen. Allmän miljö- och naturvård Vi föreslår därför i budgeten industrisatsningar på . Vi satsar även på att ge stöd till industriprojekt såsom biodrivmedelsproduktion, plastreturraffinaderier, vätgasproduktion, återvinningsanläggningar och batteriproduktion. Satsningen knyter an till den cirkulära strategin som den socialdemokratiskt ledda regeringen har tagit fram. Detta är en nödvändighet om ska nå målet om nettonollutsläpp . Som del av industrisatsningarna finns investeringsprogrammet Industriklivet som stöttar industrins omställning till nollutsläpp genom tekniksprång. Regeringen breddar Industriklivet med . För att ytterligare påskynda industrins omställning föreslår regeringen också satsningar på gröna statliga kreditgarantier om för att stötta hållbara industriinvesteringar. Den gröna återhämtningen efter krisen ger oss en unik möjlighet att öka takten i omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi. Det är nödvändigt om ska uppnå de globala miljö- och klimatmålen i Agenda .