prot · H709136 · 2020-06-10 00:00:00 — Det är bra att man inser att det som föreslås är helt orimligt. Men om man menar allvar med att detta fullständigt obalanserade förslag, som slår sönder anställningstryggheten, aldrig ska genomföras borde man inte heller skicka ut det på remiss. Det som egentligen sker nu är att parterna får förhandla under hot. Regeringen ställer sig i praktiken på arbetsgivarens sida och säger: Om inte ni slår sönder era medlemmars trygghet kommer vi att göra det åt er efter att ni har förhandlat. Det här försvårar naturligtvis parternas möjligheter att göra upp över huvud taget. Det försvårar också för de fackliga organisationerna att få en bra lösning för sina miljoner medlemmar, som kan få en mycket sämre anställningstrygghet. Regeringen måste dra tillbaka remissen och säga att det här är ett dåligt förslag som aldrig någonsin kommer att genomföras. 25 Statsminister (S) replik: Eftersom jag nu har varit tydlig med att det här inte är detsamma som regeringens förslag innebär det inte något hot mot parterna. Låt nu parterna förhandla! Jag hoppas och tror att de kommer överens. Om de inte gör det kommer det en diskussion om hur ett lagförslag ska se ut. Det är det som gäller. Men och glömmer en sak, och det är hur majoriteten i den här faktiskt ser ut. och borde ta sig lite tid och analysera vilka förslag som ligger på bord. Det finns motioner som bland annat handlar om längre provanställning och ett mycket mer flexibelt regelverk. Det handlar också om att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder. Här finns förslag om att återinföra lex . Det är dessa krafter, , som ni i så fall borde mota. Men dessa krafter väljer och att ibland samarbeta med när det krävs för att trycka till regeringen. Det är inte bra. 26 (KD) replik: sjukvård står inför en perfekt storm. Vårdköerna var långa redan före coronakrisen. Sommaren medför alltid större problem med bemanningen. Cirka 50 000 operationer har skjutits upp under krisen. Personalen är pressad till bristningsgränsen i vissa fall. De måste få avlösning, och de måste få semester och en dräglig arbetsmiljö när semestern väl är slut. Annars väntar en sjukskrivningsvåg i . Vi har bland annat föreslagit att vårdutbildade som har lämnat vården ska ges ett extra ekonomiskt incitament för att återvända till vården och att deras nuvarande arbetsgivare ska kompenseras för att de släpper iväg sin personal. Andra har presenterat vissa andra förslag. Jag vet att Socialdemokraterna vill värna välfärden. Min fråga är: Kan vi enas om att alla partier behöver träffas för att ta fram ett krispaket för vårdpersonalen här och ? kan det vara . 27 Statsminister (S) replik: Jag är glad att diskussionen om hur vi stärker sjukvården kommer upp, för det är någonting vi behöver göra. Det var därför jag tog upp det i mitt inledningsanförande. Vi behöver samlas nu och se på hur vi stärker välfärden. Det första jag tycker att vi måste tänka efter riktigt på är att vi inte kommer att ha råd med några stora dramatiska skattesänkningar. Vi kommer att behöva varenda inkomst vi har i landet för att se till att sjukvården, äldreomsorgen och annat kan stärkas. Ja, jag är beredd att resonera om hur vi stärker sjukvården. Men jag vill också göra det tillsammans med regionerna, för det är de som organiserar och utför sjukvården. Det är naturligtvis oerhört viktigt hur de ser på detta. Det är där kunskapen finns om hur man kan planera för semester och se till att medarbetare får en vettig vila. Det är där man vet hur scheman ska läggas. Vår skyldighet är att se till att de har resurser att göra det. Finns det tillräckliga ekonomiska resurser när det gäller att utbilda personal och så vidare? Det resonemanget vill jag föra också med SKR. 28 (KD) replik: intervjuades , IVA-chef vid , i . Hon sa så här: börjar man bli trött och urlakad, känslomässigt tom. Vi vet inte hur vi ska orka med våra nära och kära därhemma, vår familj och våra barn. Vi hör nu larmrapporter från sjukvården om att ungefär en tredjedel av personalen visar symtom på depression, ångest, utbrändhet och utmattning. Vi måste göra mer. Vi måste kunna se sjukvårdspersonalen i ögonen. Jag gör gärna detta tillsammans med regionerna, men ibland måste man också från nationell nivå backa upp och peka med hela handen när man ser att det inte räcker till. Jag tolkar statsministerns svar som att han är villig att kalla samman partierna för att diskutera ett krispaket till vårdpersonalen. Vi är beredda att lägga all prestige åt sidan kring vilka förslag som är de bästa, så länge det blir av. Vi är beredda att sätta oss och förhandla , om så krävs. 29 Statsminister (S) replik: Jag är beredd att diskutera hur vården ska få resurser. På ett tidigt stadium sa vi till Kommuner och Regioner: Ni behöver inte tänka på extrakostnader beroende på coronakrisen. Vi täcker varenda krona. Vi har lagt till mer än skattebortfallet i generella statsbidrag till Kommuner och Regioner. Vi har också lagt till kompensation för kollektivtrafiken, som har en svår situation. Det sitter alltså inte i de ekonomiska resurserna, och det vet Kommuner och Regioner. Då blir det en praktisk hantering: Hur ska vi se till att det fungerar när vi är på väg ut ur det akuta – när det kommer; där är vi inte ännu – och hur ska vi klara vårdbehovet framåt? Det måste vi lösa tillsammans med Kommuner och Regioner. Jag är helt övertygad om att vi kommer att klara det. Vi har en bra dialog. Vi måste klara det. Det är det som ska göras för medborgarna i vårt land. 30 (L) replik: Det finns ingenting så högtidligt som studentavslutningar och examensdagar. Skolan är ett fantastiskt verktyg. Skolan är ofta svaret på nästan alla samhällsproblem, tycker vi liberaler. Det är givet att skolan är svaret på framtid som forskningsnation i frontlinjen för teknisk utveckling. Den är också svaret på arbetslösheten. Vi vet att det före coronapandemin var väldigt få arbetslösa som hade en godkänd gymnasieutbildning. Den är också svaret på utanförskap och kriminalitet. Men då kommer jag till en viktig fråga. Kvaliteten i skolan är ju helt avgörande, och här har jag en fråga till statsministern. I en PISA-mätning som har gjorts verkar man ha sjabblat lite med siffrorna. Det är rätt att några ska tas bort från mätningen, men det kan ju inte vara jättesvårt att ta bort rätt personer och att inte sjabbla med det. Vad tänker statsministern göra för att vi ska få korrekta PISA-mätningar och en korrekt utvärdering av den svenska skolan? 31 Statsminister (S) replik: Den där mätningen har analyserats redan, också med hjälp av . Ansvarigt statsråd har också sagt: Låt oss titta en gång till. Men det är ingen som ännu kan säga att det har sjabblats. Låt oss avvakta med den domen. Låt titta en gång till – jag tror att det i så fall blir för tredje gången. Skulle det vara något fel måste vi rätta till det. Vi ska ha sanningen på bordet. Det är den vi vill veta. Vi räds inte detta ett dugg, men döm inte ut innan det har gjorts. Det tycker jag nog är lite för . 32 (L) replik: Jag tackar statsministern för svaret och utgår från att det då kan bli en oberoende genomgång av den senaste mätningen och hur har hanterat den. Jag vill återkomma till skolan. De lärare som jag har träffat nu har kämpat hårt. Dels har man haft elever i klassrummet, dels har man hållit på med distansundervisning. Skolan har också, precis som sjukvården, medarbetare som nästan har gått på knäna för att ge ungarna möjlighet att få de kunskaper de ska ha. Många rapporterar dock att de inte har kunnat detta. Vi möter nu detta tillsammans. Vi satsar på lovskolor – det tycker jag är bra; Liberalerna har drivit på för det. Men vad kan statsministern göra ytterligare för att se till att vi har ännu fler insatser för att lyfta de elever som kanske inte har fått med sig de kunskaper som är så viktiga för att antingen flyttas till gymnasiet eller flyttas upp en årskurs och se till att vi får den skola i världsklass som faktiskt är svaret på de flesta samhällsproblem på lång sikt? 33 Statsminister (S) replik: När det till att börja med gäller oberoende menar vi att , som har gjort detta två gånger, är oberoende. Det är inte regeringen utan som tittar på detta. Låt dem titta på det en tredje gång. Sanningen ska naturligtvis fram. Jag vill också påminna om att vi under den förra mandatperioden såg till att skärpa lärarutbildningen. Vi gav den bättre resurser. Vi fick fler lärare, fler lärarassistenter och mer resurser till skolan, framför allt till de skolor som har de största problemen. Jag tror att det anställdes en bra bit över 20 000 fler i skolan. På den vägen måste vi fortsätta. Det är därför jag är så glad över den här diskussionen. är vi fler och fler partier som inser att det är dit våra resurser måste gå i första hand. Vi måste se till att ha skatteintäkter så att vi klarar en rejäl satsning på att rusta upp välfärden – skolorna, sjukvården och äldreomsorgen. Då kommer vi inte att ha råd med några stora skattesänkningar . Låt oss se till att leverera välfärd till medborgarna i stället. 34 (M): Det finns en stolt svensk tradition av gedigna utredningar efter nationella kriser. I modern tid minns vi katastrofkommissionerna efter förlisning 1994 och efter julhelgen 2004. Precis som då ska den här krisen utvärderas. Genom en opartisk och saklig granskning av insatserna under krisen kan vi dra lärdom för framtiden och rusta starkare för kommande kriser. Det är bra att regeringen gick partier till mötes och tillsätter en coronakommission . Det är också bra att vi ska jobba fram direktiven tillsammans. Att brett kunna enas om uppdraget ökar förtroendet för kommissionens slutsatser. Så långt är vi alltså överens. har vi givit regeringen våra detaljerade synpunkter på dess utkast. Jag vill här dock ta upp tre centrala punkter där vi förväntar oss att regeringen ändrar sig. För det första måste regeringens och myndigheternas krishantering uttryckligen bli föremål för kommissionens utvärdering. För det andra måste kommissionen bestå av partipolitiskt obundna ledamöter med hög integritet, stor auktoritet och bred erfarenhet. Kommissionen får inte politiseras. För det tredje måste kommissionens samlade slutsatser naturligtvis redovisas före valet. Regeringen föreslår ett slutbetänkande , händelsevis efter nästa val. Det är helt enkelt orimligt. ska dra lärdom av både framgångar och misslyckanden och därefter genomföra konkreta förändringar. Slarva inte bort det av partipolitiska skäl! 35 Statsminister (S) replik: Vi är inte igenom den här krisen . Vi kommer dock att behöva göra en återstart, och den kommer närmare , tack och lov. Vi har förberett det så att 1,3 miljoner löntagare, enligt vår bedömning, kommer att dra nytta av korttidspermitteringarna, och då står de redo att dra igång produktionen. Jag hoppas att vi efter krisen också hittar en riktig samsyn om vikten av en bättre välfärd. Vi ser alla behoven i äldreomsorgen, i sjukvården och i skolan. Det behövs bättre arbetsvillkor och bättre möjligheter till utbildning. Jämfört med 2014 arbetar nu ungefär 100 000 fler i svensk välfärd, och vi har lanserat ett omsorgslyft som kan ge 10 000 möjlighet att studera på arbetstid. Det är bra. Men vi behöver göra mycket mer, och vi behöver göra det . Är och beredda att sätta jämlikhet och välfärd i hela landet före stora skattesänkningar ? 36 (M) replik: Det är ungefär lika klokt som att fråga: Är statsministern beredd att prioritera välfärd eller arbete? Det är en meningslös frågeställning. Antingen har vi människor som jobbar – som vill jobba, tillåts jobba och kan jobba – och som betalar in mycket skatt för att de jobbar mycket och tjänar pengar, och det skapar förutsättningar för en omfattande och jämlik offentlig välfärd. Eller så har vi människor som inte arbetar, som lever på bidrag, inte betalar in skatt, lever i utanförskap och behöver välfärd men inte bidrar till den. Då raseras det. Skillnaden i vår syn är inte om välfärd är bra eller inte. Skillnaden i vår syn är om man ska arbeta sig fram till välfärd eller om välfärden uppfinns på . 37 Statsminister (S) replik: Jag är partiordförande i det socialdemokratiska , alltså det parti som mycket tydligt har gjort klart att välfärden arbetas ihop. Det är därför vi har slagits så för full sysselsättning och fler arbetade timmar. Men när vi har arbetat och betalat vår skatt vill vi att skatten ska användas till välfärden. Det är precis det som är grejen. Om man sänker skatterna med stora summor pengar sker någonting med statens inkomster, och det är att man inte har lika mycket pengar till utgifter. behöver vi satsa rejält tillsammans med kommuner och regioner på sjukvården, äldreomsorgen, skolan och annat för att hantera efterbörden av denna kris. Jag menar att det är den vägen vi ska välja. Jag undrar bara: Kan ni i också tänka er att prioritera det före stora skattesänkningar? 38 (M) replik: Jag kan Socialdemokraternas partihistoria nästan lika bra som jag kan min egen, och jag har stor respekt för att ni en gång var ett parti som slogs för arbete och arbetets värde. Först plikt, sedan rätt – att i sitt anletes svett arbeta ihop de skattepengar och de egna inkomster man behövde. Sedan tog vi över den rollen från er, och vi har förvaltat det pundet mycket bättre än vad ni har gjort. Om statsministern på allvar tycker att högre skatter alltid är bättre, varför går vi då inte tillbaka till 90-procentiga marginalskatter? Varför tar ni inte bort alla jobbskatteavdrag så att det lönar sig systematiskt sämre att arbeta? Jo, därför att ni vet, intellektuellt, att det vore galenskap, men ni odlar en retorik . 39 (V) replik: Det kan i debatten låta som att alla vill satsa på äldreomsorgen. Alla vill att det ska vara fler som arbetar där och att de ska ha bättre arbetsvillkor. Så ser det inte ut när man gör sina val och när man gör sina budgetar. Efter förra riksdagsvalet fick och igenom sin statsbudget. En reform som vi hade förhandlat fram om ungefär 4 000 extratjänster i äldreomsorgen, , förlängdes inte utan plockades bort. Det märktes i äldreomsorgen runt om i . I var det likadant. valde att sänka skatten och lägga besparingskrav på äldreomsorgen. Det märks på våra äldreboenden, det märks i och det är delvis det vi också märker i coronakrisen. Min fråga till är: Ångrar du de här besluten? Var det fel att lägga besparingskrav på äldreomsorgen ? 40 (M) replik: Jag delar uppfattning i ett avseende. Jag tror att alla är bekymrade över vad som har hänt i svensk äldreomsorg . Alla, utan undantag, är bekymrade, inte minst de äldre som bor där och de anhöriga till de äldre. Jag vet det extremt väl. Det är många saker man kan bekymra sig över: antalet anställda, kontinuiteten i anställningarna, språkkunnigheten, utbildningskraven och kompetensen. Allt detta kan man bekymra sig över. Man kan också bekymra sig över skyddsutrustningen som inte fanns när den behövdes och politiska beslut som inte fattades för att skydda dem som var mest sårbara. Allt detta finns det goda skäl att bekymra sig över, och allt detta förutsätter jag kommer att utvärderas av coronakommissionen. tycker mycket om att tala om . Jag kollade upp det där, och det är fler heltidsanställda i äldreomsorg än . 41 (V) replik: Att den borgerliga kommunledningen i har lagt besparingskrav på äldreomsorgen är ställt utom varje tvivel. Sedan kan befolkningen och behoven växa, och annat kan ske. Det är också ställt utom varje tvivel att när det verkligen gällde valde och att plocka bort de extrapengar till personal i äldreomsorgen som vi i hade förhandlat fram med den dåvarande regeringen. Jag delar syn när det gäller mycket av det som säger om svagheterna i äldreomsorgen. Det handlar om många olika saker, men ingen av dem blir bättre om det är färre som ska göra jobbet. Det blir svårare att lägga scheman och det blir svårare att klara de olika uppgifter som man står inför. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att moderatledaren inte kan säga: Ja, det var fel. De här personerna hade behövts i äldreomsorgen nu under krisen. 42 (M) replik: Det faktum att Vänstern har förhandlat fram en budgetpost med Socialdemokraterna leder inte automatiskt till att vi tycker att det är en bra lösning. Det händer att vi enas i budgetfrågor, men det är mer undantag än regel. Dessutom tyckte vi, på goda grunder, att det var en dålig arbetsmarknadspolitisk insats. Det betyder inte att äldreomsorgen inte behöver fler medarbetare. Man behöver fler permanenta medarbetare, fler heltidsmedarbetare och medarbetare som värderas för den uppgiften, inte minst när vi blickar framåt. Ingenting tyder på att det kommer att bli mindre viktigt med äldreomsorg i de kommande decennierna, utan precis tvärtom. Allt vi kan göra för att uppgradera det arbetet, göra det mer värdefullt och få upp kompetensen och respekten tror jag är meningsfullt att göra. 43 (KD) replik: I SVT sammanfattade en undersköterska situationen på . Hon berättade om pressen och sa: Det är kort om ordinarie personal. Förutom att arbetsbördan är dubbel lär vi upp folk . Jag är väldigt glad över det nära samarbete som och har. Under alliansåren var det vårt nära samarbete som ledde till en halvering av vårdköerna och som visade att mer resurser behövs ibland men framför allt ett ledarskap för hur resurserna ska användas. När vi tog fram vår gemensamma budget enades vi om att vården skulle få betydligt mer resurser än vad den rödgröna regeringen föreslagit. behövs vårt ledarskap igen om inte vårdpersonalen ska gå in i väggen. Kan vi enas om att uppmana statsministern att samla alla partier för att ta fram ett krispaket för vårdpersonalen här och ? kan det vara . 44 (M) replik: Det korta svaret är: Ja, gärna! Det något längre svaret är att jag inte har några allvarliga invändningar mot någonting av det som sa. Vad det egentligen i grund och botten handlar om är att många av de problem vi hade i före kommer upp till ytan nu under och efter . Jag nämnde själv ekonomin, integrationen och brottsligheten – uppenbara sådana saker – och inget har blivit mindre allvarligt till följd av . nämner vården, vårdköerna och de problemen. Ingenting har lösts, utan snarare är det precis tvärtom. Vi har skjutit andra saker framför oss för att fokusera på det som var nödvändigt, men vi har inte löst de andra problemen. Jag tror att behovet av reformer, av att korta köer och av att få respekt för att sjukvården klarar sin viktiga uppgift bara har ökat under . Så gärna det! 45 (KD) replik: Det gläder mig, och jag delar helt syn på att mycket av de stora, fundamentala problem som brottades med före coronakrisen kommer att komma tillbaka med förnyad kraft. Det är viktigt att vi nu när vi är ur den urakuta fasen också klarar av att presentera reformer för detta. Det jag vill understryka är att det lilla som regeringen har gjort vad gäller vården är sådant som syftar . Det är bra att det kommer att komma till fler medarbetare framåt, men vi behöver ha en lösning för att säkerställa semester för vården och att det finns fler kollegor när man kommer tillbaka så att vi inte riskerar massjukskrivningar när man ska ta sig an den stora och viktiga uppgiften att hantera alla operationer som har blivit uppskjutna. 46 (M) replik: Den kortsiktiga risken är uppenbar; människor är helt utmattade av att ha jobbat dygnet runt och ska sedan ta tag i saker som är viktiga för andra människor vars problem och sjukdomar inte är mindre viktiga för att andra har haft coronaproblem. Den långsiktiga risken, som jag vill understryka, gäller att vi nu i en lågkonjunktur ska göra stora reformer på sjukvårdens område och på andra områden. Vi har slösat bort möjligheterna vi har haft i högkonjunktur, med goda skatteinkomster och god ekonomi. Det är ganska många områden som vi nu ska ta tag i, i en mycket tuffare ekonomisk miljö. Det kommer att bli svårt. Men det kommer vi att klara. 47 (L) replik: tog i sitt anförande upp krisen . Då rusade räntan, konkurserna stod som spön i backen och människor i vårt land fick lämna hus och hem. En effekt av den krisen var att blev medlem i Europeiska unionen. har Europeiska unionen mött mängder av kriser. Vi har sett den svenska bnp:n öka kraftigt, och tillväxten i våra företag har varit god. Bakgrunden till medlemskapet var inte bara ekonomi. Det är också en värderingsgemenskap. Vi tror att hänger ihop och att det som är bra för är bra för . står inför samma krishantering som vi. Jag har därför en fråga till . Hur tycker att vi ska lösa finansieringen långsiktigt inom Europeiska unionen? Och hur ska man hantera frågan om en fond för att rädda hela ? 48 (M) replik: Jag börjar där jag tror att vi är helt eniga, det vill säga att de värderingsmässiga och ekonomiska skälen för det svenska EU-medlemskapet är fundamentala. I grunden har ingenting förändrats. Mycket har förändrats i världen och . Men det har inte förändrats. Problemen ser annorlunda ut i , både vad gäller det värderingsmässiga och ekonomin. Allt har alltså förändrats. Men i grund och botten har ingenting förändrats. är en stabil och fast medlem i Europeiska unionen. Och det ska vi förbli. Det betyder inte att man måste vara överens om exakt hur problemen ska lösas rent praktiskt. Jag uppfattar att vi – i svensk mening, och regeringen är i hög grad inkluderad – är mycket skeptiska till en del av de saker som sker på europeisk botten. Kommissionens förslag om långtidsbudget och återhämtningsfond innehåller mycket problematiska delar som vi, tillsammans med , och , inte ser att vi kan stödja. Jag tycker att vi har rätt och att de andra har fel och att de på det sättet äventyrar legitimiteten i EU. 49 (L) replik: Den bilden delas inte av partikamrater ute i . Man driver snarare på. Det gäller till exempel kollegor i . Vi måste rädda . Det är avgörande för vår egen nations framtid, både för att vi ska kunna leva i fred och frihet och för våra svenska företag. Vi är ju en exporterande nation. Vi liberaler vill att det ska fortsätta att vara på det sättet. Det finns någonstans en risk att vi blir ensamma kvar. Jag delar uppfattningen att det är komplicerat. Jag önskar att alla länder i hade haft samma budgetdisciplin som . Det hade varit underbart om hela hade en stark ekonomi så att vi hade kunnat satsa i av kris. Men flera har inte det, och står vi här. När en ny långtidsbudget väl är på plats kommer sannolikt att fortsätta vara nettobetalare. Men vi tjänar så mycket på det. För ett litet och fantastiskt land som som exporterar är det inget alternativ att stå utanför EU. Och om EU brakar samman blir det katastrof för oss. 50 (M) replik: Det är alldeles uppenbart att olika länder kan tycka olika i de här frågorna. Man skulle också kunna se ett samband mellan vilka länder som har störst nytta av ekonomiskt tillskott och vilka som får betala mest – det skulle jag ändå våga mig på att säga. Men blanda inte in så mycket partipolitik i detta. Jag har haft samtal med liberalen i och med kristdemokraten i , och både och leds som bekant av socialdemokratiska statsministrar. Den partipolitiska kopplingen är inte glasklar i de här frågorna. Jag tror att helt andra frågor har att göra med vilken slutsats man landar i. Bygger EU:s legitimitet i första hand på massiva stöd till ett antal länder i form av bidrag, eller bygger den på att man hämtar näring från de enskilda ländernas demokratiska system? Jag lutar åt det . 51 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Pandemin har verkligen visat hur vår värld hänger ihop. Det globala samfundet är inte starkare än sin svagaste länk. Om vi ska förhindra fler pandemier, bromsa en allvarlig klimatkris och undvika fler krig och konflikter och stora flyktingvågor finns det bara en lösning. Det är att vi engagerar oss internationellt, visar internationell solidaritet och förebygger kriser. svar mitt uppe i corona- och klimatkriserna är dock det motsatta. vill nu lämna enprocentsmålet för biståndet och strypa biståndet till noll till 2030. Tror att fattigdom, krig och konflikter, naturkatastrofer och svält ska ha upphört till 2030?