prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — En majoritet valde att studera yrkesinriktade program som vård och omsorg, barn och fritid och fordon och transport, det vill säga inom bristyrkesområden – och avbröt sina studier. En samlad bedömning visar att studiestartsstödet har skapat möjligheter för människor som annars inte hade börjat studera. I en nyligen gjord enkätundersökning svarar av de studerande att studierna stärker deras självförtroende, och lika många bedömer att studierna kommer att leda till arbete. De flesta uttrycker tacksamhet för möjligheterna de har fått via studiestartsstödet. En av de studerande skriver så här: ”Fantastiskt studiemedel för att utbilda sig i livet och en smidig väg till en anställning om man önskar att bli självförsörjande efter t.ex. en utbrändhet utan att skuldsätta sig upp över öronen.” En annan kommentar lyder: ”För min del är jag nöjd att studiestartstödet finns. Det underlättar mitt liv och jag behöver inte vara beroende av min man el försörjningsstöd.” Glädjande är att många av dem som fick studiestartsstöd nu studerar vidare, antingen med fortsatta gymnasiestudier eller på eftergymnasiala utbildningar – då med vanligt studiemedel. I samband med coronapandemin, med många kortutbildade och arbetslösa, kommer det att finnas en ännu större potential för studiestartsstödet. Det menar kommunerna, som välkomnar regeringens resursförstärkning. De generella målen för studiestöden är att verka rekryterande och utjämnande mellan individer och grupper och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studiestartsstödet är träffsäkert och uppfyller målen. Trots detta faktum råder ett kompakt motstånd från kristdemokrater och sverigedemokrater mot att behålla stödet. De högerkonservativa partierna vill stänga dörren till grundläggande studier som leder till jobb för tusentals individer som utan studiestartsstödet inte hade börjat studera. Dessa tusentals individer vill kristdemokrater och sverigedemokrater avhända möjligheten att studera till undersköterska, till barnskötare eller till fordonsmekaniker – arbetskraft som hela samhället ropar efter. Dessa tusentals individer vill kristdemokrater och sverigedemokrater frånta möjligheten att växa med kunskaper som stärker deras självförtroende och som ökar inkluderingen. Dessa tusentals individer, fru talman, vill kristdemokrater och sverigedemokrater med berått mod beröva möjligheten till en betydligt ljusare framtid. tycks vara förblindade av sin ideologi att inte ge en krona i bidrag till insatser som kan göra livet lättare för nyanlända, oavsett om det leder till jobb eller ej. å sin sida uppvisar en märkbar kluvenhet. Å ena sidan vill de avskaffa stödet, då de anser det vara för högt och är övertygade om att det missbrukas – trots att CSN hävdar att risken för missbruk är minimal. Å andra sidan lyfter samma kristdemokratiska parti i sitt särskilda yttrande fram vikten av att studiestödet ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. Dubbelmoral är ordet! Här går en tydlig skiljelinje mellan oss socialdemokrater och de högerkonservativa partierna. Vi öppnar dörrar i utbildningssystemet på alla nivåer och skapar studiestöd anpassade även för individer med större behov så att fler kan bli anställbara och få jobb. Vi vet att många tvekar eller avstår från studier. Det gäller i synnerhet individer lite högre upp i åldrarna som har behov av att studera på lägre utbildningsnivåer. Tveksamheten har inget att göra med begåvning utan bottnar ofta i en osäkerhet som hänger samman med en social bakgrund där det inte förekommit vare sig studier eller studielån. Därför är studiestartsstödet en viktig dörröppnare för många som annars inte skulle ha påbörjat sina studier – och, fru talman, en viktig del i svensk kompetensförsörjning. Jag är stolt över att vi under en lång rad av år har byggt upp ett generöst och jämlikt studiestöd i som gör det möjligt för människor med olika ekonomisk bakgrund att utbilda sig, byta karriär och fortbilda sig under hela livet och i hela landet och ger dem möjligheter att nå sina drömmars mål. Vår S-styrda regering har infört ett studiestartsstöd för arbetslösa med kort utbildningsbakgrund och höjt bidragsdelen i studiemedlet med . höjer vi även den övre gränsen för rätt till studiemedel från 56 till för att möta det livslånga lärandet. Och, fru talman, reformarbetet fortsätter. Det är så vi bygger vårt samhälle starkt. Utan ett generöst och jämlikt studiestöd stannar ! Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 69 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. och världen befinner sig i en pandemi. Den drabbar liv och hälsa, men den påverkar också jobb och företag. När företag drabbas av sjunkande efterfrågan och tomma orderböcker drabbas hela samhället. Många människor har blivit korttidspermitterade. Varslen är stora. Människor befinner sig i arbetslöshet och kommer inte in på arbetsmarknaden. I tider som dessa är det extra viktigt med omställning och vidareutbildning och att detta underlättas så att fler människor står bättre rustade när ekonomin vänder och så att företag kan få tag på den kompetens som behövs. Detsamma gäller såklart även offentlig sektor. I många yrken har kompetensbristen varit alltför stor alltför . Vi kan se det inom lärarkåren och bland förskollärare, sjuksköterskor och undersköterskor. Detta är viktiga yrken i samhället, och vi behöver få fler av dessa personer och dessa utbildningar för att bättre kunna ta hand om våra äldre och våra sjuka och lära de unga. Det är dock inte enbart människor som har ett jobb som drabbas av pandemins effekter på arbetsmarknaden. Vi kan särskilt se att de som har varit långt ifrån arbetsmarknaden nu får svårare att komma in och står ännu längre ifrån den. Ungas och utrikesföddas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden har särskilt drabbats i spåren av pandemin, och arbetslösheten bland unga har fördubblats jämfört med . Jag är stolt över att det nu görs många satsningar på att få fler utbildningsplatser för att möta krisen. Det görs investeringar i utbildningar på folkhögskola, yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. Det handlar om såväl korta som långa utbildningar. Detta är viktigt både för dem som har korttidspermitterats och för dem som har blivit arbetslösa. Det är dock inte så att det viktigaste är att det finns studieplatser, utan det behöver också finnas goda möjligheter för människor att studera vidare. Studiemedlet, som är debattens ämne, är en nyckelfaktor för att fler människor ska ta steget att utbilda sig. gör tillsammans med regeringen och Liberalerna flera satsningar när det gäller studiemedlet i denna budget. Jag vill framför allt lyfta fram tre delar. För det första: Med fler utbildningsplatser behövs det också mer studiemedel. Detta matchas upp i den budget som vi debatterar. För det andra: Möjligheten att få studiemedel som kan täcka levnadsomkostnader kan vara avgörande i valet att studera. I budget utökas satsningen på det tilläggslån som finns. Studenter som är och som har haft en viss årsinkomst året före studiestarten kan få extra medel för att på det sättet få bättre möjlighet att gå till studier. Höjningen syftar bland annat till att underlätta ekonomiskt för personer med tidigare inkomster som har behov av att till exempel läsa en kompletteringskurs, en tvåårig yrkes- eller masterutbildning eller en kompletterande pedagogisk utbildning som leder till en ämneslärarexamen. För det tredje, fru talman, tas det nu äntligen steg för att det ska bli möjligt för människor att studera högre upp i åldrarna. Det är en fråga som har drivit länge; vi presenterade ett förslag på detta redan i och drev frågan i valrörelsen. Detta blev en del av januariavtalet, och tas steg för att det också ska införas. Att höja gränsen för möjlighet att ta studiemedel från till är inte minst viktigt i då arbetsmarknaden förändras och då människor förväntas arbeta längre och därmed också behöver omskola sig och utbilda sig genom hela livet. Detta är en insats som främjar omställning och vidareutbildning för väldigt många människor. Avslutningsvis vill jag passa på att i utskottets sista debatt för året önska talmannen, talmanspresidiet, utskottskansliet och hela utskottet en god jul. Jag hoppas att ni även får ett gott nytt år! 70 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Jag vill börja med att säga att vi nog är flera här i salen – även om vi är ganska få – som tappade andan första gången vi öppnade beskedet från CSN efter avslutade studier när den första återbetalningsplanen kom. Det kändes som den kom ungefär som den första lönen. Reaktionen var väl ungefär: Hur blev det så mycket pengar? Trots denna lite ovälkomna överraskning i posten i början av yrkeskarriären är det svenska studiemedelssystemet bra. Vi vill inte ha ett samhälle där det är dina föräldrars pengar som avgör om du kan bli ingenjör, ekonom eller något annat. Vi liberaler brukar gärna prata om att din bakgrund inte ska avgöra din framtid. Det svenska studiemedelssystemet gör det möjligt att leva upp till just detta. Generösa studiemedel och ett permanent högt fribelopp för den som arbetar och studerar är viktiga förutsättningar för att alla som vill ska kunna läsa vidare efter gymnasiet. Detta är Liberalernas mål, men där är vi ännu inte riktigt. Vi är positiva till att regeringen hörsammade kraven på att slopa fribeloppet . Vi driver fortfarande på inom ramen för januarisamarbetet för att detsamma ska ske även 2021. har studiemedelssystemet som en möjlighet till omställning ökat i betydelse. Arbetsmarknaden ser inte längre ut som den gjorde för ett antal decennier sedan. Arbetsmarknaden är i ständig förändring, vilket gör att fler kommer att behöva utbilda sig livet ut. En del kommer att behöva byta yrke, vidareutbilda sig inom detsamma och så vidare. Då krävs det att den som vill eller behöver studera har möjlighet att finansiera sådana studier. Coronapandemin har endast skyndat på den här utvecklingen. I ett förändrat och flexibelt yrkesliv ska alla ha möjlighet att ständigt vidareutbilda sig. Liberalerna är, liksom centerledamoten här, mycket nöjda med att åldersgränsen för vem som kan ta studiemedel nu höjs från till . Jag ska inte bråka om vem som var först med att lägga fram det här förslaget. Vi kan väl nöja oss med att säga att Liberalerna också har drivit detta . har ett starkt studiemedelssystem, och med hjälp av de nya reglerna kommer fler att ha möjlighet att studera. Det är något bra och något positivt. Jag får väl erkänna att Liberalerna inte alltid har haft alltför varma känslor för studiestartsstödet, som vi har debatterat flitigt här . Men det finns också en styrka i att kunna kompromissa och flytta sina positioner. Det har vi också gjort, och jag vill ta tillfället i akt att berätta om ett möte jag hade med i . Detta är en del av med syfte att erbjuda service till dem i med omnejd som tillhör den nationella minoriteten romer. Romer har varit och är utsatta för trakasserier och diskriminering. Många saknar tilltro till ett samhälle som gång på gång svikit dem och generationerna före. Många har en mycket begränsad skolgång. På i jobbar vägledare med syfte att hjälpa romer att komma in i utbildning eller arbete. , som jobbar där som studievägledare, berättar att har nästan 50 personer, de flesta kvinnor, skrivit in sig i vuxenutbildning på grundläggande nivå, tack vare studiestartsstödet. Det är ett stöd som gör att män och kvinnor med kort utbildningsbakgrund som står långt från arbetsmarknaden kan ta ett steg närmare jobb och egen försörjning. Det här är ett exempel från verkligheten där politik har gjort skillnad. Med detta vill jag önska utskottet, talmanspresidiet och andra här i salen som inte tillhör någon av de kategorierna en god jul och ett gott nytt år. 71 (M) replik: Tack så mycket, , för anförandet! Jag blir mycket glad när säger att Liberalerna kämpar för att fribeloppet ska vara borttaget även 2021. och lade ett utskottsinitiativ i utbildningsutskottet som tyvärr avslogs, även av Liberalerna. Jag undrar varför. 72 (L) replik: Tack, ledamot , för frågan! Vi har ett budgetsamarbete med regeringen och , vilket gör att, om jag ska vara byråkratisk, det är svårt att bifalla utskottsinitiativ som är budgetpåverkande. Vi driver på i andra kanaler. Jag har varit tydlig med både i Ekot i radion och när vi fattade beslutet varför vi avslog initiativet. Vi driver på i detta nu gentemot regeringen inom ramen för vårt samarbete. 73 (M) replik: Tack, ledamot , för svaret! Jag förstår mycket väl vad säger. är jag ändå besviken över detta. Jag vet ju att Liberalerna tycker att det är en viktig fråga och tycker därför att det hade varit bra om ni hade stött vårt utskottsinitiativ. 74 (L) replik: Vi har större möjlighet att realisera det här eftersom vi har ett budgetsamarbete med regeringen. Jag får påminna ledamot om vad som hände med högskoleprovet. Det genomfördes trots allt, och det genomfördes inom ramen för januarisamarbetet. Ledamoten ska inte ge upp hoppet om fribeloppet. 75 (MP): ligger i internationella jämförelser långt framme när det gäller högre utbildning och forskning. Vi ligger bland toppnationerna när det gäller kvalitet och kvantitet i forskning. Vi satsar mycket pengar och har en stor andel forskare. Den generella utbildningsnivån är hög, och vi har många med högskoleutbildning i befolkningen. Det här är ett resultat av av generös utbildningspolitik, som vi har en bred uppslutning och stor acceptans för bland befolkningen. Vi har avgiftsfria universitet och högskolor, åtminstone för svenskar och EU-medborgare, och ett av världens mest omfattande studiestödssystem. Det har vi för att man ska kunna söka sig till fortsatta studier efter och gymnasiet, eller senare i livet om man har behov eller bara lust att studera vidare, kanske för att utveckla sin kompetens, för att följa med i teknikutvecklingen på den egna arbetsplatsen eller för att söka sig till ett annat arbete. Detta är naturligtvis viktigt för kompetensförsörjningen i näringslivet, industrin, civilsamhället och den offentliga sektorn. Det är också viktigt för att utjämna skillnaderna mellan olika grupper i samhället, för ett jämställt och jämlikt samhälle där fler får tillgång till möjligheterna. Studier är positiva för livskvalitet och levnadsförhållanden senare i livet. Utbildningsbakgrund korrelerar positivt med faktorer som till exempel bättre hälsa, starkare ekonomi, livslängd och så vidare. God utbildning är ett av FN:s globala mål för hållbar utveckling, mål nummer fyra. Vi har åtagit oss att säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och att främja livslångt lärande för alla. Genom att möjliggöra utbildning för fler bygger vi en starkare värld och här i också ett starkare och mer hållbart samhälle men också starkare individer. Därför har den rödgröna regeringen, sedan den tillträdde , haft stort fokus på hela utbildningskedjan, från förskolan och vidare. Vi breddar rekryteringen och möjliggör för fler. Vi är till exempel just nu mitt uppe i en historiskt stor utbyggnad av antalet platser i högskolan. Den satsningen intensifieras med medel för 19 000 nya platser. En sådan satsning skulle ha varit helt omöjlig utan studiestödet. Vi går vidare och möjliggör studier högre upp i åldrarna. I budgeten finns medel avsatta för höjda åldersgränser i studiestödssystemet. Vi blir allt äldre, och de äldre blir allt friskare. Fortbildning, omskolning och omställning på arbetsmarknaden blir allt viktigare för att hänga med i teknikutvecklingen. höjs pensionsåldrarna, och arbetslivet blir längre. Då är det rimligt att studiemedelssystemet följer med. Detta är ju en del av januariavtalet mellan regeringen och samarbetspartierna. Vi möter i budgeten också upp med ett höjt tilläggslån för att fler som har en bakgrund i arbetslivet ska kunna studera. Studiestödet har varit ett av många instrument som vi har kunnat använda för att parera coronapandemins effekter. Reglerna för studiestartsstödet lättades tidigt i pandemin, så att också nyblivna arbetslösa skulle kunna hoppa på en grund- eller gymnasieutbildning, få finansiering för det och genom studier kvalificera sig tillbaka till arbetsmarknaden. Utlandsstuderande har fått behålla studiestödet även om skolor stängs eller utbildningar dras in. Vidare slopade vi fribeloppet. Vi ville inte riskera att människor som har arbetat och tjänat in pengar under terminens första månader men sedan kanske förlorat arbetet på grund av coronakrisen och därför valt att studera inte skulle slå i taket för fribeloppet om de fick studiemedel. Det var också, och kanske viktigare, för att studenter, företrädesvis inom läkar- och andra vårdutbildningar, som har velat bidra i vården och därför antingen hoppat av eller pausat studierna eller arbetat parallellt med studierna inte skulle drabbas av att tjäna för mycket och bli återbetalningsskyldiga. Det slopade fribeloppet gäller året ut. Det har varit en bra åtgärd. I vilken mån det har fått effekt vet vi inte riktigt , men om inte annat har det haft en viktig signaleffekt. Det är flera som har diskuterat detta . Jag har all respekt för dem som vill förlänga slopandet av fribeloppet, men jag är lite tveksam till att förlänga det. Det har varit av stort värde , framför allt för att pandemin kom och slog till mitt i terminen, mars/april, då människor har behövt ändra sina planer med kort varsel. Jag ser inte riktigt samma behov . Jag tycker naturligtvis att det är bra om studenter väljer att jobba extra i vården, till exempel som undersköterska som oftast är aktuellt – vården behöver verkligen förstärkningar i det här läget – på halvtid eller till och med mer än halvtid utan att slå i taket för fribeloppet. Gränsen för fribeloppet ligger ju på för – jag tror att det till och med är . Att jobba i vården på halvtid och studera till lärare eller sjuksköterska på heltid blir rätt tufft. Här riskerar vi att tappa studenter, och är det något vi behöver just nu är det färdigexaminerade läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal – inte drop-outs eller fler avhopp. Jag tycker att man ska läsa studiemedelsutredningen som kom 2018. Där fastslås att extrajobb under studierna är positivt för både studieresultat och annat, men det gäller bara upp till en relativt låg nivå. Blir det mer än så hänvisar utredaren till flera studier som gjorts som visar just att studieresultaten sjunker med för mycket arbete. Däremot tycker jag, ska jag säga i det här sammanhanget också, att förslagen i utredningen om en åldersdifferentierad fribeloppsgräns, där man kan höja den lite för äldre studenter och sänka den för yngre, är rätt intressanta. Det får vi kanske tillfälle att tala mer om . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 76 (M) replik: Tack, , för ditt inlägg! Jag får säga att det är väldigt märkligt när vi först får höra att man tycker att någonting är bra, och sedan säger man att därför kommer man inte att göra så. Det är ändå så att diskussionen om fribeloppet har varit väldigt positiv bland studenter. har inte hört att det har varit positivt; då kan jag tala om att jag har hört att det är positivt. Jag som arbetar inom vården har mycket kontakt med vårdpersonal i många olika kategorier, framför allt undersköterskor, sjuksköterskor och läkare, som tycker att det var väldigt positivt. Det är ändå så att man också får en erfarenhet. Förutom att man hjälper vårdpersonalen som är uttröttad och, som min kollega sa tidigare, kanske inte får ledigt över jul får man också en erfarenhet som förhoppningsvis gör att det blir mer positivt och kan verka motiverande för studierna. De flesta kanske inte heller når det här fribeloppet. De kanske inte jobbar så mycket som är orolig för, men det är en positiv signal att man vill att studenter ska kunna hjälpa till utan att vara oroliga för det här med fribeloppet. När jag har arbetat har vi ringt in personal för att jobba extra som då har sagt att de vill gärna jobba men inte kan för fribeloppet. Det tycker jag är en negativ signal, så jag hoppas att man kan ändra sig på den punkten. 77 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag tycker att det här är en fråga att diskutera, så låt oss göra det. Det handlar om överväganden. Vi har en målkonflikt, och den vill jag verkligen lyfta upp. Det finns risker med att slopa fribeloppet. Jag vet också att det finns partier som vill slopa det inte bara på grund av pandemin utan kanske vill ta tillfället i akt nu under pandemin och försöka att slopa det här för att stimulera mer arbete under studierna. Jag tror – eller jag vet, för jag har ju läst utredningen – att det finns stora risker med att göra det. Jag har också tittat på de studier som pekar på som visar att studietakten försämras för studenter som arbetar för mycket. Om det inte blir för mycket är det dock, precis som säger, positivt med arbete under studierna. Men då håller man sig ganska långt under nivåerna för fribeloppet. Det är naturligtvis bra för privatekonomin. Man får också erfarenhet från arbetsmarknaden och kommer in där. Studenter menar även att man får mer fokus på studierna om man arbetar lite och gör någonting annat. Det är alltså bra med arbete men inte för mycket. Jag ska säga att som lärare på universitet har jag även egen erfarenhet av detta. Jag kanske bara är en sur gammal gubbe som lärare, men jag tycker att jag har rätt att bli sur när jag varje termin stöter på studenter som inte kommer på obligatoriska seminarier med hänvisning till att de inte kan tacka nej till arbete. Det är ofta sådana arbeten där man faktiskt inte riktigt har makten över tiden själv. Jag ser då studenter som måste gå om terminen efter, och som lärare är det fruktansvärt frustrerande. 78 (M) replik: Tack, , för svaret! Vi ser lite olika på det här. Som läkare har jag jobbat mycket som handledare, och jag kan säga att många studenter har sagt att när de kommer ut i arbetslivet får de motivation till att studera, för de ser vad de kan lära sig ännu mer. Jag tror därför att många har sett det som väldigt positivt. Däremot inte sagt att man ska jobba för mycket så att man inte hinner med sina studier eller inte hinner gå på sina seminarier. Detta är ju en extrem situation. Vi har ju inte tänkt att pandemin ska stanna kvar, utan det här är någonting som är tillfälligt. Vi hoppas att det kommer att gå över nu när till exempel vaccinet har kommit. Därför ser jag fortfarande det här som en tillfällig lösning men tycker att man nog skulle kunna fundera över det här med fribeloppet. Jag ser positivt på att man kan arbeta, och jag vet att många är oroliga för vårdpersonalen och att de inte ska få vara lediga över jul. Många studenter har trots allt jullov och skulle kunna arbeta över julen, till exempel. Jag hoppas att vi kan se en ändring och se att arbetslivserfarenhet kan vara positivt för att förbättra studierna. 79 (MP) replik: Det här handlar som sagt om överväganden, men vi får inte glömma att är ganska mycket pengar. Det är inte väldigt högavlönade arbeten som vi pratar om för studenter i allmänhet, och att studera heltid på en tuff utbildning och jobba halvtid i en ännu tuffare verklighet i vården under pandemin tror jag är svårt att klara av. är ganska mycket pengar, och man kanske inte framför allt har behov av ett extra lån – man skuldsätter sig ju onödigt mycket. Vi har ändå höjt fribeloppsgränsen ganska rejält just för att man ska kunna arbeta och tillgodogöra sig erfarenheter från arbetsmarknaden. 80 (KD) replik: Tack så mycket, ! Jag vill också säga tack för respektfulla toner och konstruktiva samtal; jag tror att det är vägen framåt för att komma till lösningar. Ledamoten sa i talarstolen att det blir rätt tufft att arbeta som man studerar. Jag instämmer i det. Det blir rätt tufft. måste vi vara realistiska. Vi är mitt i en pandemi där det är oerhört tufft för vården. Vi har, fru talman, en situation där vården är på bristningsgränsen.