prot · H80942 · 2020-11-26 00:00:00 — Om vi dessutom lägger till det faktum att man inte hade en piska tidigare blir de ännu mer ineffektiva. Rapporten kritiserar också bonus–malus just därför att den jämför med Klimatklivet och med koldioxidskatt. Detta är två delar som högern kirurgiskt har valt att rikta in sig på att förstöra. Alla vet egentligen att koldioxidskatt är det mest effektiva styrmedlet för att få ned utsläppen. Ändå är det precis det som högerpartierna vänder sig emot. Jag har försökt luska ut vad och har i sin budget kring detta. Det är lite otydligt; det står knappt i budgetarna. Jag tror att det man vänder sig emot, i väntan på ett så kallat nytt system som vi inte har hört någonting om , är de skärpningar av systemet som vi nu gör. Det innebär i praktiken att man accepterar en översubventionering av miljöbilarna. Eller snarare så här: Det innebär att man accepterar ett underskott i finansieringen av bonusen. Det är det som nuvarande bonus–malus-system innebär utan de skärpningar som vi genomför. Det betyder alltså att man vill ta skattemedel för att subventionera rika människors bilköp. om statliga åtgärder för fler miljöbilar Det vi gör är att ta pengar från den skatt vi har, malusen, för att subventionera hållbara bilköp. Högern vill alltså i stället ta skattemedel för att subventionera bilköpen. Det vore intressant att se vad allmänheten skulle säga om man förstod vad konsekvenserna blir för andrahandsmarknaden. Kontentan av att skrota bonus–malus-systemet och att inte driva på för mer hållbara bilar här och är att människor som är beroende av sin bil – de kanske bor i glesbygd och har långt till sitt jobb – kommer att ha en mycket större kostnad för att ta sig till jobbet framöver. Det är konsekvensen av att driva upp bonus–malus-systemet och att helt enkelt inte stödja detta. Dessutom väljer högern att fortsätta med de konstiga subventionerna inom förmånsskattesystemet trots att man säger att man tar hänsyn till det som säger i den här rapporten. säger specifikt att det är en väldigt dysfunktionell politik att hålla på med förmånsskattesystemet på det sätt som vi har gjort, men det vill ändå och andra partier fortsätta med. Jag har dragit över talartiden men vill bara säga tre korta saker om att det här naturligtvis är ett bra system, men det behöver förbättras. Vi behöver höja malusdelen ytterligare framöver – det ska kosta mer att köpa en väldigt törstig bil. Vi behöver sänka gränsen för bonusdelen, för vi måste komma ifrån subventioneringen av hybridbilar som inte är hållbara. Så sent som har vi fått läsa om att bland annat fuskar med sina utsläpp. Det är oacceptabelt. Vi ska inte subventionera törstiga hybridbilar som inte håller måttet. Vi måste stoppa farsoten som tyngre bilar innebär. Det har blivit en trend inom nybilsförsäljningen att man eftertraktar tyngre bilar. Jag förståelse och respekt för att tyngre bilar har en funktion i vissa delar av vårt land. Men köps de framför allt av människor som bor i rika kranskommuner. Det är orimligt. Det är inte rimligt att någon som bor på ska ta en tung suv in till stan . Den typen av politik vill vi inte ha, utan vi vill att de ska betala för sig. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 149 (V) replik: Jag instämmer med om att bonus–malus-systemet är sju resor bättre än de tidigare miljöbonus- och supermiljöbonussystemen som har funnits, framför allt därför att det blir bilistkollektivet som finansierar introduktionen av miljöbilar. Men vi kan göra systemet bättre, och det hoppas jag att vi kommer att göra. säger att koldioxidskatten är det bästa styrmedlet och talar sig varm för andra skatter och så vidare. Absolut, det är ett effektivt styrmedel, men det som jag saknade här, och faktiskt ofta saknar när man diskuterar klimatfrågor med miljöpartister, är att man kan använda sig av någonting som är ännu effektivare. Kan du gissa vad det är, ? Jo, det är regleringsmakten, alltså det som vi gör här inne. Vi stiftar lagar. Vi kan förbjuda det som förstör, smutsar ned och äventyrar vår framtid. Vi kan förbjuda till exempel etablering av ny utsläppande verksamhet med hänvisning till våra klimatmål. Jag kommer att återkomma till just det i nästa debatt som vi ska ha här. Vi skulle kunna ha en lex Preem. Det har vi inte , men det borde vi ha. Vi skulle kunna förbjuda kol i kraftvärmeverk. Det har vi faktiskt inte gjort, men det borde vi nog ha gjort. Och vi skulle kunna förbjuda nybilsförsäljning av fossilt drivna bilar. om statliga åtgärder för fler miljöbilar Jag tycker att det är ett bättre sätt att reglera marknaden på än att förbjuda bränslet, även om bränslet i sig också måste bort. Men om vi börjar med att förbjuda försäljningen lägger vi ansvaret på industrin som tar fram de här bilarna. Vi kan säga: Vi vill inte att ni ska ta fram dem. I säger de att de ska ha ett förbud . Här i vet jag att vi utreder saken, men hur går det egentligen med det? Och när vill att vi ska förbjuda nybilsförsäljning av fossilbilar? 150 (MP) replik: Tack, , för frågan! Vi har en punkt om det här i januariavtalet. Den handlar om att förbjuda bensin- och dieselbilar i nybilsförsäljningen 2030. Jag tycker att det är en rimlig väg att gå. Men mitt parti har haft ett större fokus på att förbjuda fossila bränslen. Även om vi snabbt skulle bli av med de fossila bilarna i nybilsförsäljningen har vi redan väldigt många fossila bilar som rullar på våra gator. Det är ett ännu större problem, om man ska vara helt ärlig. Det vi ser just nu inom nybilsförsäljningen är en väldigt snabb elektrifiering. Min bild är att jag tror att vi inte ens kommer att behöva förbjuda vissa typer av bilmodeller . Jag tror att allting i princip kommer att ha elektrifierats till 2030. Däremot kommer vi att ha 4 ½ eller 5 miljoner bilar som redan rullar på våra gator. Därför är det ännu viktigare, från vårt perspektiv, att vi sätter fokus på de fossila bränslena. Jag skulle säga att båda två är viktiga, helt enkelt. 151 (V) replik: Då skulle jag vilja fråga om han inte tycker att det blir lite bakvänt just utifrån att Tovatt i sitt anförande talade om vikten av att driva på teknikutvecklingen och också om vikten av att inte rulla över ansvaret på den enskilda individen, ofta med en liten plånbok. Jag håller med om att det förr eller senare måste komma ett förbud mot att tanka bensin och diesel, men om vi först tillåter människor att köpa de här bilarna och sedan kommer året efter och förbjuder det som de ska tanka dem med tror jag att människor skulle känna sig lite lurade, allvarligt talat. Och jag tror att de skulle uppleva att man lägger över hela bördan på dem. Vi har ju möjligheten att faktiskt driva på utvecklingen och reglera industrin. Det är där jag tycker att vi ska börja. Om vi, som vi i säger, förbjuder nybilsförsäljning av bensin- och dieselbilar vet industrin vad som gäller, och då vet också konsumenterna vad som gäller. Och sedan får vi ett förbud mot drivmedlen längre fram, men då tar man det åtminstone i rätt ordning. Tycker inte att vi ska ta det i rätt ordning? 152 (MP) replik: Det är lite mer komplicerat än så, skulle jag nog vilja säga. Det första man ska säga är att det inte finns något land som faktiskt har ett sådant här förbud på gång. Man säger att man har en viljeinriktning att genomföra det, men de flesta länder som har sagt så har inte kunnat hitta ett system för att kunna göra det. är det senaste exemplet på ett land som har velat förbjuda vissa typer av bilmodeller, och så har man helt enkelt fått nej från EU. Man kan vilja gå ur EU med detta som skäl, men är vi med i EU. om statliga åtgärder för fler miljöbilar Man kan få fram det som vill, det vill säga styra vilka bilar som kommer ut på marknaden, och sedan kan man bli av med det fossila. Det behöver man inte nödvändigtvis ett förbud för, och det var lite det som var min poäng. Bonus–malus-systemet har gett en sådan stor effekt, kombinerat med teknikutveckling, prisfall inom elektrifieringen och så vidare, att jag tror att det här kommer att gå ganska bra av sig självt i nybilsförsäljningen. Det är just därför jag säger att det är ännu viktigare att fokusera på de fossila bränslena. Det är där vi har en stor nöt att knäcka. Det går trots allt att driva sin bil på annat än fossila bränslen även om man har en förbränningsmotor. Sedan finns det naturligtvis utmaningar med det också, men det är möjligt att både få en jättesnabb elektrifiering av transporterna och ha fokus på att helt fasa ut de fossila drivmedlen i befintliga bilar. 153 (KD) replik: Jag begärde egentligen ordet eftersom jag blev lite förvånad över ledamoten inlägg om att det han kallade högern – och där kände jag mig kanske apostroferad – inte har några egna förslag när det gäller bonus–malus. Om vi kristdemokrater är en del av den samlade högern – det är i alla fall jag, och jag tycker att nästan alla andra är till vänster om mig – har åtminstone vi försökt lyfta fram idén om en ny bränsle- och fordonsbeskattning. Vi hade även ett seminarium om det på under förra årets vecka i eftersom det inte blev någon . I vårt partis resonemang är dilemmat med bonus–malus att det är ett tillfälligt system. Det behöver justeras med de saker vi pekar på. Jag har stor respekt för att det faktiskt innebär fler köp. Jag sitter själv och funderar på om jag ska skaffa en elbil och så vidare. Vi måste skapa förutsättningar för andrahandsmarknaden. Men vi ser också det norska exemplet. När många köper en elektrifierad bil försvinner plötsligt skatteunderlaget för vägtransporter. En elektrifierad bil tar inte mindre plats i trafiken än en diesel-, bensin- eller vätgasbil. Vi har alltså sagt att man måste vara ärlig mot medborgarna. Vi vill ha in en viss summa pengar för att kunna ha en fungerande infrastruktur. När vi pratar om en ny fordons- och bränslebeskattning vill vi alltså bland annat lösa problematiken med långsiktig finansiering. Men om den är digital, om den till viss del bygger på kilometer, går det att jobba även med tider. Det går att jobba med vilket fordon det är, vilket bränsle det är och vilken tyngd det är och bygga skattesystemet digitalt så att betalningen gäller för när det används. Det skulle kunna leda till att exempelvis elektrifierade lastbilar kör ut matvaror och annat i stället för , och minskar trycket i städer. Vi har alltså ett förslag. 154 (MP) replik: om statliga åtgärder för fler miljöbilar Det låter jättespännande. Jag är inte alls främmande för att titta på en avståndsbaserad fordonsskatt framöver. Den kommer dock med en rad utmaningar. har vi en styrning mot mer energieffektiva fordon, CO2‑snåla fordon. Det har vi i dagens befintliga bränsleskatter. Sedan har vi bonus–malus som kompletterar det för fordonsmodellen. Jag är rädd att man skulle slänga ut allt det och gå över till bara en avståndsbaserad skatt. Så har jag tolkat förslaget tidigare. Det vore intressant att höra om har andra tankar om att också ha andra parametrar i den skatten. Det är absolut välkommet. Oavsett är det en enorm omställning av skattesystemet som talar om. Jag är inte nödvändigtvis emot det. Men det ligger nog inte här och . Vi måste göra det bästa av situationen här och , och vi vet att bonus–malus är väldigt effektivt vad gäller att stimulera rätt typ av bilköp. Om skatteunderlaget oroar borde han prata med sin ekonomisk-politiska talesperson och få honom att inse att det inte är särskilt lyckat att vara emot indexeringen av koldioxidskatten. Vi vet att koldioxidskatten har lett till effektivare motorer. Det kostar mindre att köra en mil än det gjorde . Vi får in mindre skatt per mil. Det innebär att den måste höjas, helt enkelt för att hänga med i utvecklingen. är ensamma i om att driva på för högre koldioxidskatt. Det skulle vara välkommet om anslöt sig till linje i den frågan. 155 (KD) replik: Tittar man på det vi har skrivit i våra motioner ser man att vi har varit mycket noga med att formulera att det handlar om fler parametrar. Vi håller också med om analysen att det här är ett helt nytt sätt att tänka. Det har även lett till att vi har sagt att man först bör föra in det på lastbilssidan, framför allt utifrån integritetsperspektivet. Det är inte givet att jag vill berätta var jag är bara för att jag har satt mig i en bil. Å andra sidan tenderar de flesta att gå omkring med en eller två mobiltelefoner, en dator och mycket annat. Man kan alltså fundera på hur stor integritetsproblematiken egentligen är. Men lastbilar är ofta kopplade till företaget. Man har redan den verkligheten. Med ett sådant system skulle vi också komma åt en del av de lastbilar som kör i landet på ett mindre korrekt sätt. Vi har gjort vad vi kan som parti. Vi har kommit så långt vi kan i resonemanget. Vi har skrivit så mycket vi kan. Men vi måste erkänna att vi inte kommer särskilt mycket längre som parti. Vi har nämligen inte de utredningsresurserna. Vi har genomfört seminarier med forskare som har tittat på det. Om vi efter nästa val får förmånen att vara med i en regering tror vi att det är en typisk fråga som vi bör titta på. har vi trängselskatter, och har vi bonus–malus. Men den behöver förbättras. Man skulle behöva ta ett nytt helhetsgrepp. Det var egentligen det jag reagerade på, fru talman. Vi är tydliga med vår profil. Jag tycker att det är glädjande att höra att man vill elektrifiera. Det är glädjande att man vill ha biobränslen. Men det är lite bekymmersamt att man aldrig någonsin erkänner att det uppstår en brist. har precis släppt sina inriktningsmål och pekar på att den biomassa vi har inte kommer att räcka och på att det kommer att bli problem med elektrifieringen. Om nu ska göra vätgas kommer det att krävas väldigt mycket energi som vi inte har. om statliga åtgärder för fler miljöbilar Jag ser gärna elektrifiering, men då får vi nog behålla ett och annat kärnkraftverk. 156 (MP) replik: Tack, , för replikskiftet! Det finns lösningar på precis det som avslutade sin replik med. Det är effektiviseringar och ett transportsnålt samhälle. har vi talat specifikt om stöden för miljöbilar. Det är, om jag ska vara helt ärlig, en ganska liten del av vision om ett hållbart samhälle. Det är viktigt. Det absolut viktigaste är dock att vi ställer om från bil- till gång-, cykel- och kollektivtrafik där det är möjligt. Det är i storstadsområdena och i tätorter. Det är viktigt på riktigt. Det skulle kunna göra en otroligt positiv skillnad om vi på det sättet kan styra människors val så att de blir mer hållbara. Det skulle vara jättekul om också anslöt sig till den linjen. har jag glömt vad sa före det i sin replik. Men jag kan väl sammanfatta med att det är kul om vi kan vara enade om att ha ett transportsnålt samhälle. 157 (M) replik: Tack, , för anförandet! När jag lyssnar på brukar jag ofta tänka att måste vara skönt att vara så tvärsäker på den egna politikens förträfflighet. Därför vore det lite intressant att borra vidare i några av de här delarna. Jag tycker precis som att den utveckling vi har sett på nybilsmarknaden är fantastisk. Det är otroligt. Sedan kan man alltid diskutera vad som beror på tidigare miljöbilspremier eller nuvarande bonus−malus. Eller beror det på att EU tydligt har signalerat tuffare krav på fordonstillverkare vad gäller utsläpp, eller handlar det om att laddinfrastrukturen trots sina brister har blivit bättre? Handlar det helt enkelt om att elbilarna också har blivit billigare? Det är möjligt att det är samverkande faktorer. Men vi kan vara glada över att utvecklingen går åt rätt håll. Några delar bekymrar mig. talade mycket om vad högern vill. Jag kanske kan säga att ett par saker som bekymrar mig vad gäller vad vänstern vill, om jag nu ska kalla er det. Det handlar bland annat om laddinfrastrukturen. Jag tror att det är som regeringen satsar på att bygga ut laddinfrastrukturen för personbilar och 500 miljoner för den tunga trafiken. satsar i vår budget dubbelt så mycket på att bygga ut laddinfrastrukturen. Det är ett helt avgörande statligt åtagande, åtminstone när vi genomgår ett teknikskifte, att säkerställa att det finns en infrastruktur så att människor kan ladda sina bilar. Jag blir bekymrad över den här regeringens politik när det gäller energiproduktionen. Jag vet att jag kommer att få höra svar om att förnybart ökar och alltihop. Det är jättebra. Men jag ser otroliga problem när energibehovet kommer att öka med till 2045 och regeringen bedriver en politik som stänger ned fossilfri energiproduktion. om statliga åtgärder för fler miljöbilar Jag ser också utmaningar med den hållbara biobränsleproduktionen när snarare vill skydda mer skog från att brukas, så att vi inte kan få de hållbara biobränslen som vi behöver. 158 (MP) replik: Tack, , för frågorna! Först ska jag säga att ökningen av laddbara fordon tydligt korrelerar med de skärpningar vi har gjort av bonus–malus. Det första skuttet togs när vi införde det. Det andra skuttet togs när vi skärpte det. Det finns alltså en tydlig kausalitet där. Nog för att även andra saker påverkar, men det är uppenbart att bonus–malus också påverkar. Låt oss ta det här med satsningarna i budgetarna på elektrifiering. Det verkar råda viss förvirring om det. Jag tänkte på det redan när höll sitt anförande. Hon påstod att satsar dubbelt så mycket som regeringen. Så är inte fallet. Så här ligger det till: Vi lägger 500 miljoner på elektrifiering av tung trafik. De 50 miljoner som syftar på – jag tror i och för sig att vi har ökat det – gäller ladda-hemma-stödet. Det är specifikt riktat till enskilda hushåll. Utöver detta lägger vi på Klimatklivet. Det mesta av dessa pengar går till laddinfrastruktur och biogas. Regeringens budget trumfar alltså när det gäller satsningar på elektrifiering. Vad gäller behovet av el till allt detta gör en korrekt iakttagelse. El är och kommer att vara en bristvara . I och för sig exporterade vi motsvarande fyra Ringhalsreaktorer, så vi har ett enormt överskott om man ser till den totala mängden el. Vi kommer att fortsätta så här. Vi bygger ut vindkraften på ett unikt globalt och historiskt sätt. Det har nästan aldrig byggts kraftproduktion så snabbt som görs i just . Utöver det kommer även havsvind att bidra väldigt mycket. 159 (M) replik: Vi befinner oss inte på ett statistikseminarium och behöver inte diskutera om det handlar om korrelation eller kausalitet i nybilsförsäljningen och bonus–malus. Låt oss i varje fall glädjas över att det ökar. Sedan kan vi konstatera att olika styrmedel säkerligen påverkar det här. Jag vet att regeringen gör en massiv satsning på Klimatklivet. Men expertmyndigheter har i många olika delar dömt ut också Klimatklivet, komiskt nog även . De säger till exempel att detta inte är en effektiv del i styrmedelskombinationen för att nå 2030-målet. Vad jag talar om är den publika laddinfrastrukturen. Jag tycker att framför allt det borde vara ett offentligt åtagande. Det är jättebra att man får laddmöjligheter även hemma. Men där staten verkligen behöver gå in och se till att laddplatser finns är exempelvis längs med vägarna så att människor vågar ta sig till jobbet, skolan eller fritidsaktiviteter. El kommer att vara en bristvara. Så tror jag att sa. Det där kan man se ur lite olika perspektiv. Det behöver kanske inte vara så, om man inte lägger ned fullt fungerande kärnkraftverk. Jag tycker att det är fantastiskt om vi får mer förnybart såsom fortsatt vattenkraft och mer sol- och vindkraft. Men i dessa debatter där ni i sätter klimatmålen så högt, vilket är bra, förvånar det mig gång efter annan att ni är villiga att utesluta det som utgör av energiproduktion och som vi skulle behöva för att lyckas med omställningen. Ni säger hellre att vi kan ta lite elbrist. om statliga åtgärder för fler miljöbilar Det stämmer att vi exporterar el just , men de flesta påpekar att så inte kommer att vara fallet . Bor man i upplever man inte att det finns ett överflöd av el. Jag möter tvärtom många just nu som tyvärr ifrågasätter elektrifieringen av fordonsflottan. De säger att elen inte räcker till ens till våra industrier, företag och hem. Detta är ett hot mot omställningen, menar jag. Jag tycker att vi borde vända på alla stenar och använda alla fossilfria kraftslag. 160 (MP) replik: Tack, , för repliken! Låt mig börja med kärnkraften. Det säger om att vi inte kommer att exportera framöver är felaktigt. I den prognos som tar fram menar man tvärtom att kommer att öka exporten. Detta korrelerar väldigt tydligt med den mängd ny vindkraft som kommer in i systemet. Vi har alltså väldigt mycket el. Återigen har vi jättemycket att göra här i landet; vi ska ju elektrifiera. Vi kanske behöver bygga ut ännu mer. Det förutsätter jag. Vi siktar till exempel på vindel. Men just nu har vi inte någon bristsituation för el i . Jag måste också få återkoppla till några av de saker som jag sa i mitt anförande. Först och främst är väldigt engagerad i vad expertmyndigheterna säger. Det gläder mig, för vi ska ju lyssna på dem som kan det här, som expertmyndigheter, forskare och liknande. Men kirurgiskt väljer hennes parti att ta bort det mest effektiva sättet att minska utsläppen, nämligen koldioxidskatten. Det är det enskilt mest effektiva sättet att minska koldioxidutsläppen i . Detta väljer de att ta bort. ((M): Vi tar inte bort det.) De minskar det med 7 miljarder. Det är enorm minskning som skulle få en väldigt negativ klimateffekt. väljer att lyssna selektivt på experter. Sedan återstår en fråga. Varför vill göra det dyrare för framtidens bilister att köra? Det blir konsekvensen av att inte stimulera miljöbilar. Om andrahandsmarknaden består av fler fossila bilar kommer vanligt folk som bor på landsbygden och som behöver sin bil – vi kan enas om att de behöver bil för att kunna transportera sig – att få det dyrare att ta sig till jobbet med moderat politik. Det blir konsekvensen av den politik som driver. Överläggningen var härmed avslutad. om statliga åtgärder för fler miljöbilar (Beslut skulle fattas .) § 11 Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU4 Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter (prop. 2020/21:27) 161 (V): Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Vi debatterar nu ändringar som görs med anledning av ett nytt regelverk för handeln med utsläppsrätter när EU går in för detta. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i ärendet. Vi står bakom EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Vi står också bakom de skärpningar av systemet som den har verkat för. Det är jättebra. Vi vill dock att systemet ska skärpas än mer för att vi ska kunna minska utsläppen ännu mer. Exempelvis vill vi ha en brantare reduktionskurva så att utsläppen minskar mer och vi därmed får nollutsläpp i EU till 2040. Vi vill vidare att auktionering av utsläppsrätter ska vara huvudregeln. Utsläppsrätter ska således inte delas ut gratis. Vi vill ha ett minimipris, ett golvpris, för utsläppsrätter så att de inte kan bli hur billiga som helst. Vi tycker också att den så kallade marknadsstabilitetsreserven, som håller på att etableras, är bra. Med hjälp av den kan man skrota överskott av utsläppsrätter. Där borde man plocka in mer överskott av utsläppsrätter och skrota dem. Det vi lyfter upp i vår reservation och vår motion i betänkandet handlar om att regeringen gör några ändringar med anledning av det system som kallas Corsia, som är ett system för flygets utsläpp. Utsläppen minskar inte inom ramen för Corsia, utan det handlar bara om att kompensera för flygsektorns utsläpp. har anslutit sig till Corsiasystemet. Vi tycker inte att systemet minskar utsläppen på riktigt. Vi hade önskat att kunde ha lagt fokus på att minska flygsektorns utsläpp på riktigt. På internationell nivå handlar det inte minst om de skattebefrielser som flygindustrin har när man tankar bränsle. Det kanske viktigaste i vår motion i ärendet har vi tyvärr inget yrkande om. Det beror på rent formalistiska skäl som centralkansli utgår från, men vi kommer att återkomma till det här. Allt vad vi vill står förstås i vår motion. Det handlar om att vi vill ha en lex Preem i svensk lagstiftning.