prot · H70973 · 2020-02-12 00:00:00 — Så där låter det väl när man tar till stora ord om demokrati och själv bedömer Orbán och agerande som inte helt perfekt. Icke godkänt, herr talman. 48 (SD) replik: Jag tycker att det är lite märkligt att jag som sverigedemokrat ska stå till svars för en politik som förs i ett helt annat land. Jag har över huvud taget inte nämnt eller på något sätt talat till förmån för Orbáns nedstängning av ett universitet. Det blir väldigt märkligt när på något sätt försöker lägga ansvar på mig för utvecklingen där. Jag kritiserar självklart en negativ demokratiutveckling överallt i världen. Men faktum är att jag försöker fokusera på det absolut viktigaste just . Där har vi hot i form av exempelvis , och vi har hot i . Det finns flera olika länder där utvecklingen är betydligt värre än i . Jag fokuserar på det. får gärna fokusera på och , men det börjar bli lite tjatigt när det dyker upp i debatt efter debatt där vi ska stå till svars för vissa snedsteg som görs där. Finns det inte viktigare frågor, ? 49 (KD) replik: är starka motståndare till Nato, trots en växande säkerhetspolitisk oro i vårt närområde. har under utvecklats i än mer auktoritär riktning med kraftig militär upprustning i kombination med direkt aggression och tydliga brott mot folkrätten. Det leder till ökad instabilitet. Kränkningar av svenskt territorium både i luften och till sjöss ökar. Detta sker i kombination med annekteringen av , kriget i östra och det aktiva ryska deltagandet på president sida i . Detta ger naturligtvis anledning till oro. Att president på egen hand och med våld flyttar gränser i och att direkt militärt stöder en av vår tids mest barbariska regimer är en realitet. Det är en realitet som även vi i måste förhålla oss till. Jag vill fråga hur det kommer sig att i detta besvärliga säkerhetspolitiska läget helt utesluter ett svenskt Natomedlemskap. 50 (SD) replik: Jag vill vara väldigt tydlig med att vill ha goda relationer till Nato. Vi har gärna ett samarbete med Nato och vill försöka samverka med de länder som strategiskt sett står oss nära, inte minst dem i vårt närområde. Vi vill ha ett försvarssamarbete med . Vi vill upprusta det svenska försvaret mer än något annat parti i . Detta är något som vi har stått för under hela vår tid här i riksdag. Ett Natomedlemskap är inte helt problemfritt. Det skulle innebära vissa åtaganden, som alla andra känner till. Det skulle innebära att vi kanske också hamnar i ett utgångsläge som inte är gynnsamt om man ser till geografiska placering. Man måste tänka långsiktigt. Vi ser problem med vad ett Natomedlemskap skulle föra med sig. Befälhavarna för de två största arméerna i Nato heter och . Vi vet inte om det skulle vara enkelt att samarbeta med dessa personer. Ett exempel är situationen i i där styr. Där har gått in på sida. De har blivit angripna av den syriska armén. som bedriver krig i ett annat land hävdar de att det är självförsvar och vill att Nato ska komma och undsätta dem när de krigar på sida. Det blir ett väldigt komplicerat läge i ett land där vi redan sett två Natoländer indirekt kriga mot varandra. Hur vet vi att inte svenska soldater drabbas av sådan vansinnespolitik om vi skulle gå in i en sådan allians? 51 (KD) replik: hänvisar till Partnerskap för fred och att har ett samarbete med Nato. Skillnaden är dock gigantisk mellan partnerskap och medlemskap. I en krigssituation används Natos resurser till de länder som är medlemmar i alliansen, inte till partnerskapsländerna. Genom de ömsesidiga försvarsgarantierna i det nordatlantiska fördragets artikel 5 garanteras ett medlemsland som angrips stöd från övriga medlemsstater. Denna försäkring följer av ett fullt medlemskap. Varifrån får försvarsgarantier med säkerhetspolitiska modell? 52 (SD) replik: Detta visar än en gång problemet med Nato. Som jag nämnde i min replik hävdar exempelvis nu självförsvar, trots att de bedriver krig i ett annat land. De befinner sig i , krigar tillsammans med och hävdar självförsvar. Då ska och andra länder komma in och försvara turkiska al-Qaida-allierade mot angrepp. Det blir väldigt märkligt. Vi kan hamna i en liknande situation. Allt handlar om en bedömningsfråga om när man ska få garantier för självförsvar och så vidare. vill som sagt gärna ha goda relationer till Nato. Det är trots allt den allians som står mer för de värden som vi tror på. Vi måste fortsätta med en god relation för att stå upp mot . Det absolut viktigaste är dock ett starkt svenskt försvar. 53 (L) replik: Vi står inför en enorm utmaning i världen i form av väldigt stora flyktingströmmar. tvingades en människa i världen att lämna sitt hem . De flesta som flyr är internflyktingar. Det handlar om drygt 40 miljoner. Men tiotals miljoner har flytt till ett annat land. varnar flyktingkommissariat, UNHCR, för det enorma glapp som finns mellan det akuta behovet av vidarebosättning – dit räknas ungefär 1,4 miljoner människor – och de personer som faktiskt får vidarebosättning. fick drygt 63 000 personer det. Denna situation triggar irreguljär migration. Den bidrar till att den humanitära härdsmältan i flyktinglägren förvärras. Den ökar risken för rekrytering av barnsoldater till olika milisgrupper, olika terrorgrupper, radikalisering och mycket annat. Kort och gott är den pågående flyktingkatastrofen också ett väldigt stort säkerhetshot. Den destabiliserar hela regioner och länder . Då, herr talman, är det så att i grunden är väldigt restriktiva till invandring. Man vill inte att tar emot några kvotflyktingar alls, som jag har förstått det, och jag har väl som liberal politiker ganska små möjligheter att förändra den hållningen hos . Min fråga är ändå: Varför kan inte agera för att andra länder, som inte tar något ansvar alls, i alla fall borde ta emot några kvotflyktingar? De borde väl ta åtminstone en gnutta internationellt ansvar. 54 (SD) replik: Som säkert vet är jag en varm anhängare av FN:s kvotflyktingsystem och har varit det . Vi har ju tidigare stått för att det här är en form av flyktinghjälp som faktiskt är bra och som behövs. har passerat en gräns där vi inte längre klarar av det, och det är tråkigt. En vacker dag hoppas jag att vi ska kunna återuppta det arbetet och stå för den politiken. Jag är riksdagsledamot, förvisso i utrikesutskottet, men vi sitter inte i regeringen. Som mycket väl vet, inte minst nu när ni har ett samarbete med regeringen, är det regeringen som äger utrikespolitiken och som agerar. Om andra länder känner att de klarar av det här åtagandet är det såklart bara bra om de tar emot kvotflyktingar. Det är ingenting som jag har någonting emot. Frågan är hur jag som enskild riksdagsledamot eller vi som parti ska driva på att andra länder ska ta emot kvotflyktingar. Det blir en lite märklig frågeställning. 55 (L) replik: Med den argumentation som anför här behöver vi över huvud taget inte trycka på andra länder att följa mänskliga eller fackliga rättigheter eller att ha en anständig nivå på sitt samhälle. Då ska vi ju inte säga någonting om andra länder. Det är klart att och borde kunna ha synpunkter. Faktum är att den situation vi nu har, med den enorma flyktingkatastrof som världen möter, måste vi möta gemensamt. Det innebär också att trycket på kan minska om andra länder tar ett större ansvar. Varje gång de här frågorna kommer upp säger dock ryggradsreflex att man absolut inte ska ha några synpunkter på andra länder som har stängt sina gränser helt och hållet. Borde det inte vara tvärtom? Borde inte de ungefär hälften av länderna i Europeiska unionen som inte ens har ett avtal med UNHCR i alla fall ta emot några? Det hotar inte de här ländernas stabilitet på något sätt, men det skulle hjälpa till att lindra nöden för världens flyktingar. 56 (SD) replik: Jag får be om ursäkt om jag har varit otydlig: Jag har synpunkter. Jag tycker att det är viktigt att länder som har kapacitet och möjlighet att ta emot kvotflyktingar gör det. Det är klart och tydligt – absolut, ta gärna emot kvotflyktingar! Men det är en väldigt märklig fråga att ställa när vi diskuterar väldigt många andra saker också. Jag ber om ursäkt om jag och har varit otydliga. Vi har tidigare faktiskt nämnt problemet med att till exempel inte har tagit emot flyktingar som har tagit emot hur många som helst. Det här är en fråga vi har diskuterat och som jag tycker att vi har varit väldigt tydliga i. 57 (C): I en oförutsägbar tid ska utrikespolitik syfta till att stärka vår röst, hävda vår frihet, värna suveräniteten, internationell rätt och frihandel på lika villkor samt bidra till en hållbar framtid. EU är utan tvekan vår viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena. EU:s gemensamma röst måste därför göras starkare och tydligare, höras och göra skillnad i en mer multipolär värld. Demokratins tillbakagång fortsätter. De starka rösterna för frihet, mänskliga rättigheter och oberoende rättsväsen som hörts på den globala scenen har tappat styrka i takt med att illiberala krafter växt även i våra demokratier. Krafter som slår med ord och lag mot minoriteter, mot yttrandefrihet, mediefrihet och rättsväsen söker destabilisera eller erodera styrkan i vår liberala demokrati och världsordning. Den demokratiseringsoffensiv som regeringen genomför är viktig och har vårt stöd. Vi behöver förena oss med EU men också med likasinnade och arbeta strategiskt. För EU må det till exempel handla om att forma nya strategiska frihandelsavtal, främja det östliga partnerskapet och säkra ett levande EU-perspektiv för bland annat och Nordmakedonien. För oss handlar det om att stärka den nordiska rösten för utveckling och säkerhet. och EU måste samverka nära till exempel med , och för att stärka konkurrenskraften och de frihetliga globala rösterna. För är det i den oberäkneliga tid vi lever i viktigt att söka samsyn kring vår säkerhet. Vi sätter värde på den enighet som uppnåddes i Försvarsberedningen och vill verka för att den ska bestå. Vi välkomnar att alla nu konstaterar att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Ensam är inte stark. Vi är inte neutrala utan medlemmar i . står upp för en solidarisk säkerhetspolitik och är berett att stärka vår egen och den gemensamma förmågan. EU är ett komplement till Nato. För är det naturligt att , i likhet med övriga EU-länder, är medlem i Nato. Vi vill se ett svenskt medlemskap, gärna tillsammans med . Det skulle underlätta det nordiska samarbetet, och det blir ännu viktigare för oss efter att lämnat EU. Den transatlantiska länken är alltjämt central för vår säkerhet i . För är internationell rätt och folkrätten grundpelare i utrikespolitiken. Vi kan aldrig godta att säkerhetsrådsmedlemmen med militärt våld flyttar gränser i . Det må gälla den illegala annekteringen av , rysk militär närvaro och kontroll av legitima gränser i östra eller militär närvaro på territorium i och för att flytta gränser. Detta måste fördömas. Utan ändring på marken ingen ändring av sanktionerna. är ännu en medlem av säkerhetsrådet som agerar i strid med internationell rätt. I struntar man i domstolsutslag. Under nuvarande ledning har man gjort tydligt att inte godtar globala regler som inte passar de egna målen. agerar globalt över hela skalan för att forma regelverk som gynnar målen. Regimen har kraftigt ökat förtrycket av oliktänkande och minoriteter. Interneringslägren i , där enligt uppgift 1 miljon uigurer ska hjärntvättas med tvång, är ett tydligt bevis på metoderna. Den aggressiva synen gäller även globalt. Företrädare för hotar våra fria medier. Man hotar som delar ut pris till bokförläggaren och den svenska medborgaren , som kidnappats och fängslats i . Till och med regeringsledamöter hotas. Bevisen är många på hur vill utsträcka sitt förtryck över världen. Men vi tystnar inte, och vi har en enad riksdag bakom vår syn på strategin för att möta agerande. Vi stöder de demokratiska krafter som fredligt står upp för demokrati och frihet inom ramen för ett land, två system. Vi välkomnar de fria val som hållits i . Demokrati är en väg till framgång och välstånd. Det har såväl som visat. På den internationella rättens grund kan vi inte heller godta den så kallade fredsplan som presenterats för och av president . Vi vill inte se en återgång till en Jaltaordning där stormakter själva dikterar lösningar. Det leder inte till hållbar fred. Vi står upp för de slutsatser som EU drog under svensk ledning 2009 och vill se två suveräna stater inom säkra och erkända gränser. Konsekvenserna för den internationella rätten skulle bli stora om denna så kallade fredsplan drivs igenom. Möjligheten till hållbar fred och försoning i ser tyvärr avlägsen ut. Det må gälla en inkluderande lösning för folk, inklusive kurder och kristna, såväl som konflikten mellan de regionala stormakterna och proxykrigen. Här krävs regionala lösningar för säkerhet, respekt och tolerans. Det behövs inte mer utan mindre av massförstörelsevapen i regionen. JCPOA ska värnas. Här krävs också ansvarsfullt statsbyggande i för att stoppa Daish. är berett att bistå för att stödja kampen mot Daish med resurser för utveckling och återbyggnad. En tacksamhetens tanke går även till de kvinnor och män som gör insatser å våra vägnar i bland annat , och . Diplomatin måste ta klimatet på allvar. Vi ser ett betydande risklandskap utvecklas om vi inte når målen för . Nya rapporter varnar för höjda globala risker för oss alla, framför allt de små ö-staterna och de låglänta områdena. De mest sårbara människorna och staterna drabbas först av vattenbrist, torka, brist på livsmedel och kraftigt höjd värme. Men det drabbar oss alla. Det krävs nu kreativitet och betydande insatser för att vi ska kunna nå ett nytt avstamp i klimatarbetet vid COP 26 i . Vi i och EU måste tillsammans med gå före och höja åtagandena men också forma våra regelverk för att göra det möjligt. Det har utökat sina övningar på ett sätt som tydligt ska visa den ryska kärnvapenförmågan i vårt närområde. Detta sker som de regelverk som formats för att vara förtroendeskapande och främja nedrustning löses upp och president bjuder in till strategiska samtal om franska kärnvapen i . krävs stora ansträngningar för att hävda de ännu kvarvarande överenskommelserna. Den översynskonferens om NPT som kommer blir därför särskilt viktig för att vi inte ska riskera det som ändå uppnåtts i NPT-processen. Ansvaret vilar tungt på alla som vill se en framtid med kärnvapennedrustning. Avslutningsvis: ska vara en pålitlig kraft för mänskliga rättigheter, för frihet, demokrati och fungerande rättsväsen. Vår insats för Agenda 2030 ska vara fokuserad, strategisk och tydlig. Kvinnor och män ska ha makt över sina kroppar och rätten att älska vem man vill. Vi ska föra vår utrikespolitik med likasinnade och finna hållbara lösningar för förtroende, fred och frihet. 58 (SD) replik: och är i många avseenden direkta motpoler när det handlar om politik. Men det händer faktiskt att vi håller med varandra, och de tillfällena tycker jag är extra roliga. Problemet är den beröringsskräck som ofta har trots att vi tycker lika i vissa frågor. Vi såg att inte ville skriva ihop sig rörande Magnitskijsanktioner, vilket hade varit enkelt att göra. Det blev faktiskt votering här i kammaren mellan och förslag, som var näst intill identiska. Vi hade kunnat skriva ihop oss och ha en kraftigare opposition mot regeringen. Det hade kanske också satt press på att ansluta till vårt förslag, vilket kunde ha inneburit ett nytt tillkännagivande till regeringen. Jag har ett annat exempel. ingick tillsammans med mig i Europarådsdelegationen. Min partivän , som tyvärr inte sitter i längre, skrev en motion om att försöka främja möjligheterna för hbt-personer i att vara sig själva, att älska vilka de ville och att slippa det förtryck som den utsatte dem för. Jag vet inte om jag minns fel, men den motionen gick runt i den svenska delegationen. Det var inget problem för de andra riksdagsledamöterna att skriva under den, trots att den kom från , på grund av vår gemensamma hållning. Men från och sida blev det ingen signatur. Min fråga till , fru talman, är när man släpper beröringsskräcken och börjar inse att vi ibland faktiskt kan tycka lika – och att det är det som spelar roll. 59 (C) replik: Jag tycker att vi har många samtal med varandra, både i utrikesutskottet och här i kammaren. Vad det handlar om är om vi står för samma politik, om vi har samma förslag. Det är det som är viktigt. Vi har ju haft flera förslag där vi haft en gemensam hållning. Ta diskussionen om , där vi i utskottet förde samtal för att hitta en gemensam linje. Det är ännu ett exempel på att vi för samtal. Men det finns en skillnad, och det är värderingsgrunden. Vi står upp för hbtq-personers rättigheter att älska vem man vill och leva sitt eget liv. Vi står upp för människors frihet, mediers frihet och kulturell frihet. Vi vill inte blockera den ena eller den andra som inte passar. Men det vill , och det är viktigt att fundera igenom. Så länge bedriver en illiberal politik och ser liberala krafter och visioner som motståndare når vi inte samma slutsatser när vi diskuterar, och då blir det olika ställningstaganden. Jag hoppas ändå att vi ska kunna få större samsyn om Magnitskijlagstiftning. Vi försökte få med utrikesutskottet, men när vi inte kom överens valde att följa den ordning vi har. Vi står i sådana fall upp för våra egna motioner fullt ut, inte för andras. 60 (SD) replik: Det låter ju jättebra, det som säger. Men faktum är att vi har exempel på exempel. I frågan om Magnitskijsanktioner vet jag inte ens om jag själv kunde uttyda någon skillnad i våra ställningstaganden. Det var i stort sett samma förslag. Skillnaden var att då föreslog något som vi nu också har i vår motion : en europeisk samsyn. Det är bara bra; det är något vi står bakom. Ändå blev det votering om två förslag som var i stort sett identiska. Jag tycker att det är tråkigt. Också i var det ganska tydligt att det inte blev någon signatur på grund av vem avsändaren var. Jag tycker att det är en tråkig utveckling. Om den kan ändras är jag den första att välkomna det. Jag hoppas att vi framöver här i tillsammans kan driva en reservation och kanske få ett tillkännagivande till regeringen rörande Magnitskijsanktioner. Det välkomnar jag. 61 (C) replik: Om hela utrikesutskottet kan samlas kring ett Magnitskijställningstagande är det självklart något som vi kommer att välkomna och medverka till. Men det handlar inte om att vi har något behov av att kroka arm med partier som vi inte delar värderingar med, och vi delar inte grundläggande värderingar med . Precis som inledde med att konstatera är vi i mångt och mycket varandras motsatser. Det är naturligtvis något som ger utslag när det gäller ställningstaganden här i kammaren – och i . 62 (V) replik: I partiledarenkät inför valet svarade ja på frågan om kommer att arbeta för att EU ska ha gemensamma regler om offentlig land-för-land-rapportering för multinationella företag. Detta för att motverka skatteflykt och öka medborgarnas insyn. Offentlig land-för-land-rapportering för multinationella storföretag tvingar storföretagen att rapportera vilka vinster man gör och vilka skatter man betalar i varje land som man är verksam i. Det är en enkel åtgärd och ett viktigt verktyg för att försvåra aggressiv skatteplanering. Med öppenhet och transparens blir det möjligt att se om multinationella företag betalar sin del av skatten och att annars försöka utkräva ansvar. När frågan var uppe i , , visade det sig dock att enkätsvaret inte stämde eftersom , och röstade för regeringens förslag om att inte utkräva ansvar av multinationella företag. och var de som röstade mot regeringens förslag och lämnade en gemensam avvikande mening. Man kan ana att MP, L och C som snälla budgetpartner har backat in i S-fållan och därför ställer sig bakom förslaget. Det gör att nu ansluter sig till den grupp av länder som har blockerat förslaget. Där ingår , , och – som av en händelse länder vi känner igen som skatteparadis inom EU. Utvecklingsländerna förlorar på olovlig kapitalflykt. Därtill förlorar de genom företags och individers aggressiva skatteplanering. Ska vi minska den globala ojämlikheten måste vi göra något åt skatteflykt. Då kan man inte som fly undan sitt ansvar och ljuga i enkäter i valrörelsen. När tänker sluta hjälpa till med skatteflykt? 63 (C) replik: tar stora ord i sin mun när han talar om att ljuga. Varje tillfälle är inte det rätta. Diskussionen handlar återigen om att göra det rätta på hemmaplan eller nå framgång i EU. Från vår sida står vi upp för att vi ska verka för en land-för-land-redovisning. Men frågan är hur vi gör detta – hur vi får fram en lösning som gör att EU kan samla sig och också hur vi säkrar att vi har likvärdiga villkor i OECD-sammanhang. Detta är nämligen också en viktig bit: att säkerställa konkurrenskraft i EU och gentemot andra aktörer. Den sammanlagda avvägningen gjorde att vi inte i detta läge stod upp för ställningstagandet i . Det hade varit bra att kunna redovisa här, men det hade inte gjort skillnad. Man hade inte nått fram ändå, för EU hade inte samlat sig kring ett sådant ställningstagande. Frågan är väl snarare hur vi kommer vidare i arbetet för att försöka säkra likvärdiga villkor, som inte missgynnar vare sig svenska eller europeiska företag i den globala konkurrensen. 64 (V) replik: tycker att jag tar stora ord i munnen. När man inför valrörelser svarar på enkäter och säger att detta tycker vi som parti tycker jag dock att det innebär ett löfte till väljarna om att också, när man sedan som parti blir vald till riksdag, driva de frågorna. Detta löfte riskerar att brytas om man gör som i detta fall. Det är uppenbart att man tror att man inte kan göra skillnad. Men är nu det land som, om vi byter fot, bryter den blockerande minoriteten mot förslaget. , och skulle alltså, om man byter fot och får med sig andra partier här i riksdag, faktiskt kunna göra skillnad och se till att detta blev verklighet. Då skulle man följa upp det löfte man en gång gav sina väljare. Men problemet är att man gärna pratar om att göra något åt skatteflykten men när det kommer till kritan inte vill göra något. Då motverkar man inte ojämlikheten i världen, och som parti famlar man då snarare än röstar ja till rätt förslag. 65 (C) replik: Det är klart att vi alla har läst och svarat på enkäter där de svar som finns är ja eller nej – men det finns också rader där man kan kommentera. Det är inte en svart eller vit värld vi lever i. Därför är det viktigt att vi har målet klart för oss: Vi vill gå i riktning mot en land-för-land-redovisning. Det handlar om att skapa rättvisa villkor för svenska företag, inte minst små företag, som drabbas av hur verkligheten ser ut. Men det handlar också om att bygga en lösning som fungerar för på den globala scenen. Där är vi inte ännu, men det innebär inte att vi inte arbetar i den riktningen och försöker verka för att nå fram. Vi måste dock få fler med oss. 66 (KD) replik: gjorde som efter presentationen av för : Hon twittrade. Trumps så kallade fredsplan, skrev hon, och #internationallaw. Det finns åtskilligt att kritisera och ifrågasätta när det gäller den amerikanska fredsplanen. Det gäller för övrigt alla de fredsplaner som har lagts fram de senaste 70 eller till och med 80 åren. Ingen av dem har varit perfekt; ingen av dem har lett till fred, tyvärr. Men när man raljerar med fredsansträngningar och försök att få igång en dialog mellan olika parter borde det finnas skäl att fråga sig vad det egna landet, eller det egna partiet, har gjort och vad det har bidragit med och lett till. har eller 2013 krävt ett unilateralt erkännande av en palestinsk stat, trots att det är två regimer, trots att ingen av dem har kontroll över territoriet och trots att gränser saknas. Är detta, , i överensstämmelse med internationell lag? 67 (C) replik: Detta var en av de grundläggande frågorna när det gäller hur resolutioner beslutats i FN och dess säkerhetsråd.