prot · H70982 · 2020-03-05 00:00:00 — I stället riktades ilskan mot själv för att hon hade mage att ta upp det här. Jämställdhetsministern gick till och med så långt att hon anklagade för att svartmåla och överdriva. Slutligen kallade hon för Sverigehatare. Om det är Sverigehat att beskriva tjejers otrygghet utan skönmålningar, vad är det då inte att som feministisk regering inte ens vilja erkänna dess existens över huvud taget? Jag har vid ett flertal tillfällen både här i kammaren och i andra sammanhang lyft fram ett antal saker man skulle kunna göra för att påbörja arbetet för ökad trygghet. Det handlar bland annat om bättre belysning utomhus på särskilt otrygga och mörka platser. Det handlar om mer kameraövervakning för att lättare kunna identifiera misstänkta gärningsmän. Det handlar om fler patrullerande poliser på gator och torg för att återupprätta trygghet. Och det handlar om att skärpa straffen för de individer som åker fast så att de inte kan utsätta en annan person för fara . Det här är naturligtvis bara en början på att lösa situationen med otryggheten, men någonstans måste man i alla fall börja. Jag vägrar nämligen att finna mig i en situation där unga tjejer ska acceptera att det är så här det ser ut – att man ska acceptera att vid utevistelse kommer otryggheten ständigt att göra sig påmind och att ansvaret läggs på en själv snarare än där det faktiskt hör hemma. Ingen ska någonsin behöva känna någon som helst tacksamhet över att man inte har råkat ut för ett brott. Jag kommer att fortsätta att påpeka detta i debatten och alla andra dagar, och sedan får regeringen kalla mig för precis vad den vill. 9 CICZIE WEIDBY (V): skrev under och ratificerade rasdiskrimineringskonventionen, CERD, för . har uppföljningar gjorts av FN där har kritiserats tydligt för sin brist på insamling av statistik i antidiskrimineringssyfte. Den senaste granskningen som gjordes kom så sent som . Kommittén rekommenderar i sin granskning kraftfullt att införa jämlikhetsdata som metod. Statistiskt säkerställd information om hur olika grupper upplever diskriminering och ojämlikhet insamlad utifrån principerna anonymitet, frivillighet och självidentifikation är en förutsättning för ett effektivt antidiskrimineringsarbete och används redan i många länder. Jämlikhetsdata är också en viktig metod för att kunna undersöka såväl eventuell rasprofilering som hatbrott på rasistisk grund. Det är dags att hörsammar kommitténs rekommendation och påbörjar processen med att insamla jämlikhetsdata för att kunna sätta in kraftfulla åtgärder mot rasism och för icke-diskriminering. Jämlikhetsdata eller jämlikhetsstatistik – vad är då det? Jo, fru talman, det är information om hur olika diskrimineringsgrunder såsom religion, hudfärg eller etnicitet är fördelade i populationen och hur de samverkar med varandra. Avsikten med jämlikhetsdata är att undersöka förekomsten och effekterna av diskriminering. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Två tredjedelar av världens stater samlar in jämlikhetsdata. Eftersom saknar sådan statistik försvåras arbetet mot diskriminering och ojämlikhet. FN, EU och har regelbundet kritiserat för att vi inte har samlat in relevant kunskap och systematiskt fört statistik om olika minoriteters situation. Kritiken riktas med hänvisning till en rad konventioner och direktiv där jämlikhetsdata efterfrågas, till exempel FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt EU:s direktiv om genomförandet av den 21:a principen om likabehandling av personer oavsett ras och etniskt ursprung Frågan om huruvida bör införa jämlikhetsdata har utretts av i samråd med Datainspektionen, och . Slutsatsen är att jämlikhetsdata både kan och bör införas och praktiseras mer systematiskt även i . Detta bör ske dels på grund av de internationella församlingar som ingår i och de åtaganden som i dessa sammanhang har skrivit under, dels på grund av att både internationella överenskommelser och svensk lagstiftning avseende skydd av känsliga personuppgifter tillåter detta så länge det sker med syftet att just motverka diskriminering och främja jämlikhet och så länge de som tillfrågas ger sitt samtycke och att detta försäkras. präglas av växande klyftor. Segregationen och ojämlikheten är som mest tydlig i relation till diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, nationellt ursprung, hudfärg samt religion och annan trosuppfattning. Om vi ska kunna motverka diskriminering och ojämlikhet i samhället krävs kunskap om olika gruppers utsatthet. Jämlikhetsdata kan ge oss mer av just sådan kunskap. Det duger inte längre att bara vara bäst i klassen i lagarnas och retorikens värld. Det skydd och de rättigheter som de olika minoriteterna tillerkänns på papperet är fullständigt omöjliga att både uppfylla, mäta och kartlägga liksom att följa upp med siffror. Den totala avsaknaden av statistik rörande fem av de sju diskrimineringsgrunderna och de fem nationella minoriteterna gör att den generella jämlikhetspolitiken och den övergripande antidiskrimineringspolitiken, som ju syftar till att utjämna klyftor och bekämpa orättvisor, just nu famlar i blindo. Det innebär att den i bästa fall riskerar att bli mer eller mindre helt ineffektiv eller att i värsta fall till och med motverka sitt syfte. Hur vet vi att det finns en löneskillnad mellan män och kvinnor, som vi har hört ? Och hur vet vi om löneskillnaden ökar eller minskar? Det vet vi därför att vi har tydliga siffror som visar det. Även om vi fortfarande har en lång väg att gå är ett av de mest jämställda länderna i världen. Vi mäter skillnader mellan kvinnors och mäns löner, och vi mäter fördelning mellan kön på arbetsplatser. Inget av detta hade varit möjligt om vi inte fördelade statistik utifrån kön. Det vore naivt att tro att det inte förekommer diskriminering i form av homofobi, rasism, islamofobi och så vidare. Men eftersom vi inte har statistik utifrån dessa grunder är det mycket svårt att styrka. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag vill med detta anförande yrka bifall till reservation 22 i arbetsmarknadsutskottets betänkande 7 om jämställdhet och åtgärder mot diskriminering. Jag vill också passa på att tillönska talmannen, ledamöter och åhörare en fortsatt trevlig ”fössta tossdan i mass”. 10 (KD): Vi får snart gratulera varandra på internationella . Därför kanske det passar bra att vi tar denna debatt där jämställdhetsfrågorna är på dagordningen. Tyvärr ser vi en mycket negativ utveckling på väldigt många områden. Därför ska jag lyfta fram några av de frågor som vi kristdemokrater ser som särskilt allvarliga. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 7, som handlar om att permanenta det nationella uppdraget mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i . I har jämställdhetsarbetet kommit långt, vilket vi också kan se i EIGE:s, EU:s jämställdhetsinstituts, sammanställning. Där kommer högst upp när det gäller bra parametrar för jämställdhet. Genom debatten i medierna vet vi att våldet mot kvinnor fortfarande ökar på många områden, och situationen är långt ifrån tillfredsställande. Våld mot kvinnor, våld i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck är någonting som drabbar kvinnor, men det drabbar även hela vårt samhälle. Vi har också en bit till att gå när det gäller lika lön för lika arbete, även om lönegapet har minskat. Kvinnor tar också fortfarande en större del av ansvaret för hem och barn, även om männen blir alltmer aktiva. Detta är några av de utmaningar som vi har framför oss. Våld i nära relationer är någonting som fortfarande skördar ett tjugotal liv . Det är oacceptabelt. Många kvinnor tvingas söka sig till våra kvinnojourer, och de lever under hot . får kvinnojourerna mer pengar, vilket är bra. Det tyckte vi liksom regeringen att de skulle få. visar det sig att kommunerna drar ner på pengarna på grund av detta. Det innebär att kommunerna inte köper platser på jourboenden. På något sätt drabbas därför kvinnojourerna ändå, vilket är allvarligt. Detta borde regeringen ta tag i. I finns Nationellt centrum för kvinnofrid. De har en klinisk verksamhet för kvinnor som har utsatts för våld, inklusive sexuellt våld av något slag. Mottagningen är kopplad till , , vilket gör att de har en unik och ingående kompetens. De anordnar utbildningar för personal inom både kommun och region, och de driver den nationella kvinnofridslinjen dit man kan ringa anonymt för att få hjälp. fick man 204 samtal till Kvinnofridslinjen. Det visar på den stora utmaning som vi fortfarande har när det gäller våld mot kvinnor. Tyvärr har regeringen valt att skära ned på grundanslaget till Nationellt centrum för kvinnofrid med , vilket är allvarligt. måste de i stället söka olika projektmedel för att kunna behålla sin verksamhet. Vi kristdemokrater har förstås tidigare i budgetdebatten angett att vi vill tillföra dessa och har gjort det i vår skuggbudget. Det var just detta som regeringen sa att vi skulle komma bort från när en ny jämställdhetsmyndighet inrättades, alltså att vi skulle bort från projekten. Men får alltså Nationellt centrum för kvinnofrid begära projektmedel från för verksamhet som tidigare fick ett grundanslag. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Detta visar att den så kallade feministiska regeringen går lite vilse. De tror att man löser alla kvinnors problem om man tillskapar en myndighet. Men det har visat sig bli precis tvärtom. Det är just de enskilt utsatta kvinnorna som får mindre verksamhet för pengarna. Vi kristdemokrater har några reservationer i detta betänkande. Men en viktig fråga som jag verkligen vill betona här, och som jag tror är en av de största utmaningarna på jämställdhetsområdet , är hedersrelaterat våld och förtryck. Vi har över 100 000 ungdomar som säger att de lever under någon typ av hedersrelaterat förtryck. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt i ett modernt och demokratiskt samhälle som . Vi har föreslagit att man enligt brittisk modell ska inrätta en Forced Marriage Unit. Regeringen har sagt att man kanske kan tänka sig det. Och har man kommit med lite andra förslag om att beslagta pass för att barn inte ska kunna föras bort. Det är bra, men jag tror att vi behöver hela det koncept som finns i . Därför fortsätter vi att tjata om detta här i , och vi har också anslagit pengar till det i vår skuggbudget. Vi menar att det nationella kompetenscentret i , som ska motverka hedersrelaterat våld och förtryck, måste permanentas. Först ville regeringen lägga ned det. har det fått en nådatid. Men vill inte utskottsmajoriteten säga att denna verksamhet i just ska permanentas, vilket vi tycker är mycket allvarligt. Det är synd att regeringen blundar för verkligheten och inte nu direkt säger att man vill att denna viktiga verksamhet i permanentas. Jag vill nämna några av de reservationer som vi har på diskrimineringsområdet. En gäller att stärka föräldrars rättigheter när det gäller diskriminering i arbetslivet. Tyvärr ser vi fortfarande uppsägningar, och det kommer en hel del anmälningar kring det. Det är tråkigt att denna typ av diskriminering har ökat . Vi menar att det behövs en kartläggning när det gäller missgynnande av föräldrar och gravida i arbetslivet. I en annan av våra reservationer menar vi att regeringen negligerar kristofobiska brott i den nationella planen mot rasism och hatbrott som antogs 2016. Vi menar naturligtvis att alla hatbrott ska beivras, oavsett religion. Men Brå har kunnat visa att de kristofobiska brotten har ökat markant. Att ta sig an det i denna plan skulle naturligtvis inte minska allvaret i islamofobiska eller antisemitiska brott. Slutligen har vi en reservation som rör hur komplex frågan om diskriminering och religionsfrihet är. Det gäller särskilt den omdebatterade frågan om heltäckande slöja. Det är enligt min mening viktigt att skilja på slöja kontra heltäckande slöja, där man inte visar ansiktet. menar att religionsfriheten är en central fråga i en demokrati. Men vissa element kan vara så pass hindrande när det kommer till mänsklig interaktion att de inte kan anses skyddas av diskrimineringsgrunderna. Att vägra visa ansiktet är en sådan sak. Utskottsmajoriteten säger att det är komplext och att regeringen får fortsätta följa utvecklingen. Vi menar att regeringen bör ta initiativ till ett förtydligande av lagstiftningen så att det inte råder några som helst tveksamheter huruvida arbetsgivare får kräva att anställda visar ansiktet eller ej. 11 GULAN AVCI (L): Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation 6 i betänkandet, som handlar om fortsatt kartläggning av det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi debatterar jämställdhet . Det finns väldigt mycket att säga om jämställdheten därför att enligt våra grundlagar och i teorin är ett av världens mest jämställda länder att leva i. Men 2020 är det svenska samhället inte särskilt jämställt att leva i. För de kvinnor och män samt flickor och pojkar som påverkas av den orättvisa som det innebär är det ingen hjälp att säga att orättvisan förut var ännu större. Än är kvinnors genomsnittliga livsarbetsinkomst mindre än männens. tas bara drygt en fjärdedel av föräldraledigheten ut av män. är att det är kvinnan som går ned till att arbeta deltid om det krävs för att klara av vardagen som småbarnsförälder. släpar pojkars skolresultat efter flickors med de följder detta får för deras framtida möjligheter i livet. är det främst kvinnor som efter ett långt arbetsliv får ut minst i pension och tvingas leva under svåra förhållanden. Grunden till ojämställdheten i samhället är att vi fortfarande behandlas väldigt olika beroende på vilket kön vi har, vilka förväntningar som finns på oss och vilka krav vi ställs inför. Och fördomar om vad vi kan eller inte kan är fortfarande starkt kopplade till kön. Dessa könsstrukturer fastläggs från vaggan och valet av det ljusblå eller rosa täcket till löneförhandlingen och bemötandet på långvården på ålderns höst. Fördomarna återspeglas även inom politiken. Det finns även i denna församling politiker som vill ha helt olika spelregler för kvinnodominerade yrken och som hindrar många kvinnor med sina kontraproduktiva förslag när det gäller möjligheten att starta eget eller att utvecklas individuellt. Vi måste vända på den ordningen, till förmån för ett meritokratiskt och fritt samhälle där det är varje persons drömmar, arbete och förmågor som avgör vem du är och hur du blir bemött. Det, fru talman, är den liberalfeministiska synen på jämställdhet. Som liberal och feminist är det viktigt att ha flera tankar i huvudet . Vi måste ha förmågan att debattera jämställdhetsproblem som kvinnor möter på arbetsmarknaden, i samhället och i privatlivet. Men vi måste också ha förmågan att ta fajten mot medeltida och ojämställda traditioner som riskerar att backa bandet till då platsen för kvinnor var vid spisen. Det handlar om kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Det drabbar tiotusentals flickor, kvinnor, pojkar och män som på grund av familjens, släktens och omgivningens hederstänkande lever ofria liv. Men det handlar också om kampen mot våld i nära relationer. Det är den grövsta kränkningen av kvinnors mänskliga rättigheter och är en skamfläck för vår demokrati. Det finns inget som begränsar en människas frihet så mycket som våld gör. Därför är våld mot kvinnor inte bara en jämställdhetsfråga utan också en demokratifråga. Utan att nämna våldsutsatta kvinnors utsatthet blir jämställdhetskampen bara tomma ord. Som liberal och feminist är jag stolt över att mitt parti har stått längst fram på barrikaderna och agerat blåslampa, inte minst vad gäller kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Det är en av vår tids största frihetsfrågor. Alla partier har en skyldighet att ta ställning mot det. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering För mig är det väldigt enkelt, och det borde var en självklarhet för alla i den här kammaren. Den här kampen måste handla om alla människors lika värde. Den måste handla om alla människors rätt att leva fria liv i en av världens mest utvecklade demokratier. Den här kampen måste handla om alla människors rätt att göra fria val för sin framtid. Låt oss gå tillbaka till våldet mot kvinnor. Tänk själv den partner, den mamma, den syster eller den som utsätts för upprepat våld och hur svårt hon har att försvara sig. Hon riskerar sin ekonomiska självständighet för att hon inte kan resa sig ur sängen och gå till jobbet. Hon döljer blåmärken och har ofta en ursäkt inför omgivningen. Hon gör det för att orka leva med skammen men även på grund av rädslan för att bli slagen igen eller höra hur värdelös hon är. Hon kan inte vara förälder till sina barn eftersom barnen tvingas ta hand om sin sköra mor. Hon skäms för att hon inte har kraft eller ekonomi så att hon kan frigöra sig från våldet. Vi måste fråga oss hur det kommer sig att nästan hälften av alla kvinnor i , ett av världens mest jämställda länder, har utsatts för våld i någon form efter sin 15-årsdag. När vi talar om våld i nära relationer får vi aldrig glömma att det bakom statistiken och bakom varje siffra finns en levande människa som är oerhört drabbad och skör och som ropar på hjälp. Det är kvinnor som har fått sina mänskliga rättigheter kränkta. Vi politiker har en skyldighet att se till att våld mot kvinnor blir ett minne blott om vi menar allvar med att framgent ska vara en utvecklad och civiliserad demokrati som har sin utgångspunkt i en rättsstatsprincip om att värna alla medborgares rättigheter. Därför kan vi aldrig eller i något sammanhang säga att vi är klara med jämställdheten. Så länge orättvisorna finns, så länge lagarna inte gäller alla kvinnor i vårt land, så länge kvinnor blir utsatta för våld i en nära relation, så länge flickor på grund av det hedersrelaterade våldet och förtrycket fråntas friheten att växa upp med jämlika villkor och som alla andra flickor i , så länge vi har parallellsamhällen och så länge det finns främmande människor i vårt land som tar sig rätten att diktera levnadsvillkoren för andra kan vi aldrig i något sammanhang säga att vi är klara med jämställdheten. Jag vill återgå till vår reservation, nr 6. Det har gjorts väldigt mycket, inte minst , när det gäller det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Många nya lagändringar kommer att träda i kraft, särskilt . Men mycket återstår. Det handlar särskilt om att fortsätta arbetet för att säkerställa att alla barn och unga, kvinnor och män som lever ofria liv ska veta att det svenska samhället står upp också för deras rättigheter. Men vi ska också säkerställa att de myndigheter och verksamheter där det finns yrkesverksamma som kommer i kontakt med de hedersutsatta har adekvat kunskap så att de kan ge den rätta hjälpen till dem som lever i det glömda . Med detta vill jag tacka för mig. (forts. § 8) Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 12 FÖRSTE VICE TALMANNEN: En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , justitie- och migrationsminister , statsrådet och arbetsmarknadsminister . Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 13 (M): har vi sett en oroväckande ökning av covid-19 runt omkring i världen och allt fler fall av smittade också i . Allmänhetens oro ökar, och jag tror att många har upplevt en lite förvirrande situation när det gäller bristen på information från regering och myndigheter. Jag vill passa på att tacka all vårdpersonal som i hela landet sliter och gör ett gott arbete. Vi befinner oss ännu inte i ett akut läge. måste vi fokusera på de problem som finns. Det handlar om betydande regionala skillnader och förberedelser men också om tillgång till livsnödvändiga läkemedel som insulin. Allt detta ställer krav på ett starkt nationellt ledarskap, vilket inkluderar behovet av tydlig information. Jag vill därför fråga : Vad vidtar regeringen för särskilda åtgärder för att dels se till att beredskapen på landets sjukhus klarar en situation med många allvarligt sjuka, dels klara en situation där funktioner som är vitala för blir allvarligt påverkade? 14 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag gissar att detta är den första i raden av covid-19-frågor under frågestunden eftersom detta är något som berör oss alla mycket. Engagemanget är stort, men det är också informationsbehovet och viljan att få information. Det kanske inte är så att oron ökar utan att oron består. Det har varit så , och så blir det när situationen upplevs som lite osäker. Desto viktigare då är det att regeringen har fattat beslut om att se till att myndigheterna, både och , känner trygghet i att de har de resurser som krävs och att tillskott görs. Resurstillskottet ska användas för att upprätthålla god beredskap och se till att inte minst kan utöka sina kommunikationsinsatser, utöver riktad information till olika grupper, eftersom behovet är väldigt stort. ska ha möjlighet att bistå regionerna, till exempel när det handlar om utbildning och träning för personal som kan behöva plockas in. 15 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag blir lite orolig över att statsrådets svar inte visar större tydlighet. Jag tror att oron ökar. Utgångspunkten bör vara att krishanteringen ligger på relevant myndighet, men även staten och regeringen behöver vidta fler åtgärder. Detta har bland annat blivit tydligt när det gäller skolor. Jag vill fråga statsrådet: Hur avser regeringen att agera för att skolor ska veta hur de ska agera och göra på samma sätt? 16 Socialminister (S): behöver inte vara orolig. Staten är både regeringen och dess myndigheter, och den samlade krisberedskapen är omfattande. ställdes specifikt en fråga om skolor, och jag ska hinna svara på den. Rekommendationerna från är tydliga: Om man har varit i ett riskområde och upplever att man har minsta lilla symtom ska man inte gå till vare sig skola eller arbete, utan man ska stanna hemma, ringa 1177 och följa de vårdråd man får. Om man inte har några som helst symtom kan man gå till både skola och arbete. Denna rekommendation fortsätter att gälla. Flyktingsituationen och skyddet av gränser 17 i (SD): Jag såg i tidningen att migrationsminister liknade vid matadoren i Tjuren . Det är lite lustigt, för varje gång jag tänker på regeringens migrationspolitik är det en annan svensk julklassiker som dyker upp i mitt huvud: husvagn. Vem är det som kör egentligen? Migrationsministern verkar ganska tillfreds med att det är Erdoğan som håller i ratten och dikterar svensk asylpolitik, men, fru talman, många svenskar blir genuint oroliga när de ser bilderna från och . Många utfattiga kommuner är oroliga, och jag tycker att vi ska ta deras oro på allvar. Min fråga är: Kan migrationsministern lova våra medborgare att regeringen stänger gränsen den här gången, ifall murar inte håller? 18 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tycker att och matadoren var en ganska träffande liknelse. Aggressivitetsnivån ligger ungefär där när det gäller hans sätt att sköta politiken och oppositionsrollen just . Banderiljärerna blev arga, picadorerna blev ännu argare, men argast av dem alla var just . Med detta sagt vill jag ge en passning till SD här. Det jag såg i går var att skämde ut . Vad tror att gränspoliserna i tyckte när det plötsligt kom ned en figur från och skulle dela ut flygblad och posera framför kameror? Han hade dessutom skrivit under med Svenska folket, precis som att det är som företräder svenska folket i det här läget. Ni företräder inte svenska folket, , utan ni företräder ert eget parti och inget annat. Jag kan garantera att vi kommer att hålla fast vid den ordning som vi har haft, det vill säga ha full kontroll över migrationen till . 19 i (SD):