prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Från menar vi att varje enskild människa som kan gå in och hjälpa till och stötta upp så att vi klarar oss ur den här krisen är så värdefull. Visst kommer det att bli tufft att kombinera studier och arbete. Men jag tror att det är många som är villiga att göra det, och jag tror också att det är många som har kapacitet att göra det, att lägga in den här extra växeln. Vi har ju inte skådat en sådan här kris någonsin förut. Liksom min kollega från ser jag ändå med viss glädje att ledamoten uttrycker sig försiktigt positivt till det här, och jag skulle vilja veta om ledamoten kommer att fortsätta att verka för den här frågan med sina kamrater i regeringen. 81 (MP) replik: Jag tror nog att jag övervägande uttryckte en känsla av att jag nog inte tror att ett fortsatt slopande av fribeloppet är en bra väg just . Jag vill med detta inte helt stänga dörren. Jag tror att vi behöver mer kunskap, och såvitt jag vet arbetar man med det i . Jag vet faktiskt inte riktigt hur det går där. För det första vill jag säga att vi inte stänger dörrarna för de studenter som vill arbeta i vården. De kan som sagt arbeta rätt mycket. Skulle de slå i taket är det inte så att alla pengar slås undan direkt. Det blir en successiv neddragning med hälften av vad man tjänar, så man får ändå ganska mycket pengar. Man får ju mer pengar när man arbetar än när man bara får studiestödet. Jag redogjorde för mina tankar tidigare för , men jag skulle ändå vilja fråga om det här med riskerna. Hur ser och på att vi riskerar att få avhoppare och därmed inte får utexaminerade läkare, vårdpersonal och sjuksköterskor i den mån som vi behöver ? Effekterna av kommer, precis som var inne på i sitt anförande, att vara överhängande . Vi behöver ju dessa personer. Vi kommer nog att behöva många fler utexaminerade sjuksköterskor än läkarstuderande som jobbar extra som undersköterskor under ganska stressiga förhållanden. 82 (KD) replik: Först och främst är det viktigt att samhället belönar de människor som går utöver sitt ansvar och försöker göra sitt yttersta för att hjälpa till. Det är därför vi menar att man inte ska riskera att förlora sitt studiestöd om man gör det där lilla extra. har lagt fram förslag när det gäller lönestöd för personer som har lämnat vårdyrket och kommer tillbaka, för att de ska få en extra pott till lönekassan när de går in och hjälper till därför att krisen är så stor. Vi från den här sidan ser att risken att vården kollapsar nu är mycket större än vår misstro när det gäller att människor själva kan avgöra och balansera hur studier och arbete kan kombineras. 83 (MP) replik: Jag tror att vi är överens här om att det handlar om överväganden, att det finns målkonflikter som vi behöver ställa mot varandra och att vi faktiskt behöver göra det. Vad vi inte har lyft upp är kostnaderna, som också är en del i detta. Vi vet tyvärr lite för lite om effekterna , och vi vet inte riktigt vilka kostnader det var. Men det budgeterades 1 miljard, och det är mycket pengar. Om kostnaden nu var 1 miljard skulle pengarna kunna användas till andra saker, till exempel att höja studiemedlen för dem som verkligen behöver det. Om det finns en möjlighet att rikta ett slopat fribelopp till enbart vissa grupper är det klart att man också får ned kostnaderna. Jag tror att övervägandena även fortsättningsvis får ställas mot varandra, men jag vill ändå lyfta fram att jag tror att riskerna överväger, möjligen också kostnaderna, om man lägger in det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning § 8 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning betänkande 2020/21:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (prop. 2020/21:1 delvis) 84 (M): ska vi från socialförsäkringsutskottet debattera betänkandet om utgiftsområde 10. Sjukförsäkringen är ett av de verktyg som är gemensamt för oss i och vårt samhälle och som utgör vår grundtrygghet. Ingen av oss här inne eller utanför denna byggnad vet om vi kommer att bli allvarligt sjuka eller drabbas av ohälsa. Därför har vi i en obligatorisk sjukförsäkring som vi finansierar gemensamt och där vi säger att den som faller utanför har ett skyddsnät som fångar upp. Det blir allt tydligare när vi är mitt i en pandemi, en pandemi där ingen av oss vet om vårt liv eller vår hälsa är i fara. Men vi är i fara, för ingen är immun och det finns inget vaccin. Vi vet att vi har stora grupper i vårt samhälle som är extra sårbara, och om viruset träffar dem kan deras liv vara i absolut fara. Det är bara att titta på alla våra sjukhus och de dödstal som stiger alltmer för som går. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Under detta år har vårt utskott, tillsammans med regeringen, som vi har ett gott samarbete med i många frågor, bland annat tagit initiativ till att förlänga ersättningen till riskgrupper, det vill säga arbetstagare som riskerar livet om de går till sitt arbete. Man fattade beslut om att de i stället skulle få ersättning och kunna stanna hemma och inte sätta sitt liv på spel. Och föräldrar som har ett barn i riskgrupp ska inte tvingas till arbete utan kunna stanna hemma och ta hand om barnet tills viruset har bekämpats. Det funkade väldigt bra i början av pandemin. Regeringen lade fram ett förslag om att förlänga ersättningen till riskgrupper . När det var kvar vaknade regeringen till och förlängde ersättningen, på utskottets initiativ. Detta skedde inte bara en gång utan två gånger, det vill säga att regeringen var senfärdig. Enligt kritik av hur regeringen styr sina myndigheter saknas en tydlig uppföljning, och det avspeglas även i de frågorna. gick fram med ett utskottsinitiativ om att man ska ge ett undantag för prövning av arbetsförmåga för dem som har drabbats av covid-19, för vi vet väldigt lite om det. Vi vet hur man ska behandla diskbråck och knäproblem, men covid-19 vet vi väldigt lite om. Det är många i vårt samhälle som har drabbats väldigt allvarligt till följd av covid-19. Det kan vara en person som har legat i respirator i 30–, som har tappat all vikt och som inte har rört kroppen eller någonting. Den personen har förmodligen arbetsförmåga på sin vanliga arbetsplats, men återhämtningen tar tid. I och med att vi vet väldigt lite om sjukdomen och att sjukvården är belastad gick vi fram med ett initiativ om förlängning. Regeringen kom med ett förslag som initiativet skulle diskuteras, men om man är ansvarig för ett land och har ett helt departement bakom sig bör man alltid ligga i framkant. Men nog om det. Det som vi moderater också vill är att regeringen ska ta fram försäkringsmedicinska beslutsunderlag för psykiska diagnoser. Vi kan väldigt mycket om behandling av traditionella sjukdomar, som jag nämnde – knäproblem, ryggproblem, besvär med axeln etcetera – men vi ser att antalet sjukskrivningar på grund av psykosocial ohälsa ökar. finns inte ett försäkringsmedicinskt beslutsunderlag som både handläggaren på och läkaren kan utgå ifrån, så att man åtminstone försöker arbeta enhetligt. är det lite som ett lotteri när man besöker läkaren eller när man kommer i kontakt med . Det kan vara helt avgörande hur ett läkarutlåtande skrivs eller vilket engagemang det finns hos handläggaren. Därför är det otroligt viktigt att få fram försäkringsmedicinska beslutsunderlag för psykiska diagnoser, för när personer väl har blivit sjukskrivna ska principen och målet vara att så många som möjligt ska komma tillbaka till arbetet. Om det är något vi ser i coronapandemin är det konsekvensen av att vara isolerad och avskärmad från sociala kontakter. Sjukförsäkring och sjukpenning ska gå till den som är behövande, och det finns och kommer att finnas grupper som inte kommer att kunna komma tillbaka till normalt förekommande arbete eller till arbetsmarknaden över huvud taget. Men ambitionen ska vara att så många som möjligt ska komma tillbaka till någon form av arbete. Det handlar om synen på människan och på människovärdet. Allt fler människor får psykiska diagnoser, och det vi vet är att social kontakt är extremt viktigt. Det är bara att titta på våra äldre och vad de får gå igenom på våra äldreboenden när de avskärmas från det övriga samhället. Sjukförsäkringen får inte bli en försäkring som skickar ut människor i långvarigt utanförskap, så som den gjorde . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Nog om detta, fru talman. budgetförslag är en sammanhållen enhet, och eftersom i steg ett – rambeslutet – har ställt sig bakom regeringens ramar för statsbudgeten och inriktning för budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet. Vi hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande. 85 (S) replik: Min fråga till från lyder så här: Mitt under brinnande pandemi lägger fram förslag som skulle göra livet mycket svårare för sjuka. På vilket sätt gör ökad otrygghet och risk för fattigdom att sjuka blir friskare? 86 (M) replik: Jag vet inte vilken fråga jag ska svara på, fru talman, men jag tycker att vårt agerande i utskottet under det här året visar att det är tvärtom. har regeringen släpat fötterna efter sig när det kommer till förlängd ersättning till riskgrupper. Det höll på att bli ett glapp där människor hade blivit utförsäkrade på riktigt. Det är lätt att slå på stora trumman och använda stora ord, men det är inte och som är i regeringsställning. Jag tillhör oppositionen, fru talman. går som socialdemokrat i opposition mot sig själv. Min fråga är varför Socialdemokraterna och drar fötterna efter sig och väntar på att socialförsäkringsutskottet ska göra arbetet åt . 87 (S) replik: var snabbt ute och föreslog 100 miljarder i stöd till företag, för det var ju inte företagens fel att pandemin slog till. Samma parti tycker dock att det är de sjukas fel att de är sjuka och vill spara 7 miljarder på dem. Mitt under brinnande pandemi lägger fram ett eget budgetförslag, och jag får upplysa ledamoten om att hans parti i sin egen budget föreslår nya karensdagar. Man föreslår sämre ersättningar, och man föreslår framför allt en ny stupstock – som skulle slå allra hårdast mot dem som är allra sjukast i vårt samhälle, nämligen de långtidssjuka. Min fråga blir därför återigen: På vilket sätt gör ökad otrygghet och större risk för fattigdom att de allra sjukaste blir friskare? 88 (M) replik: Vi är mitt i en brinnande pandemi, och kommer de stora attackerna mot mig och om vårt särskilda yttrande. Men det är ju faktiskt parti som styr landet. Varför har ni inte gjort de förändringar ni pratar om, ? Varför väntar ni på att oppositionen ska ta initiativ för att covidsjuka eller riskgrupper inte ska hamna i ett glapp och faktiskt bli utförsäkrade här och ? Det säger också lite om synen på människan och sjukförsäkringen. Vi tror att människor kan komma tillbaka till arbete, och vårt mål är att så många som möjligt ska göra det. Då minskar även kostnaderna. Vi slår inte mot dem som är sjukast, utan det handlar om att du ska kunna komma tillbaka till arbete. Du har varit frisk en gång, och är du sjuk. Du kan bli frisk igen – det är målet. 89 (V) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Jag vill börja med att fråga ledamoten och hur de ser på de förslag som läggs fram i budgeten. Vi har ju en pågående pandemi, och smittspridningen är stor. Vi ser vad det har fått för konsekvenser, och i det läget föreslår att en extra karensdag ska införas. som vi ser att det bara är över 20 000 människor som söker försörjningsstöd i landets kommuner trots att de är sjukskrivna av en läkare föreslår att stupstocken och den bortre parentesen ska återinföras. Hur rimmar det med verkligheten? 90 (M) replik: När säger att något är ett tillfälligt undantag blir det ett tillfälligt undantag. Jag förstår att vi har olika ideologiska inriktningar och olika syn på våra trygghetssystem, sjukförsäkringen etcetera, men vi gör tillfälliga undantag just under brinnande pandemi. Vi vet nämligen väldigt lite om vad det innebär att vara covidsjuk, och det finns ingen rehabiliteringskedja klar för någon som är covidsjuk – eller för någon i riskgrupp. Men vi kommer faktiskt att komma till ett normalläge igen, när det finns ett vaccin. Vår inriktning är att samhället inte ska lämna någon efter sig. Det innebär att det ska finnas en uppföljning för den som är sjuk. Det ska inte sluta som det gjorde , då man fick ett beslut från och sedan inte fick ett enda samtal till från eller övriga samhället. Man skickades ut i livslångt utanförskap och lämnades helt ensam. Det finns alltid brister, och brister måste rättas till. Jag kan ta ett livs levande exempel, nämligen min mor. Min mor var fullt frisk och var en av dem som förtidspensionerades av regeringen . Jag kan säga så här: Hon var inte sjuk, men när hon fick höra från hela samhället att hon var sjuk började hon tro på det. Det tog innan hon kom tillbaka i arbete. Detta gjorde att jag, som växte upp i ett sådant hem, blev väldigt lidande. Det som gjorde att hon kunde komma tillbaka in i det övriga samhället var att man började följa upp. Man började ringa och säga: Hur mår du? Vi vet att du finns! har hon bara kvar till pension, men hon gjorde på arbetsmarknaden efter det. 91 (V) replik: Ledamoten verkar tro att är emot rehabilitering och arbetsmiljösatsningar, men då tror jag att han i stället har läst . För er som inte vet det ska jag avslöja att jag själv var en av de människor som ledamoten pratar om. Jag hade aktivitetsersättning därför att jag hade en kronisk sjukdom. Men det kom bättre mediciner, och jag kunde börja jobba igen. Under den tiden fick jag dock en helt annan hjälp än när jag till exempel har varit sjukskriven . Jag tror alltså att det finns flera olika bilder av hur det där är. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Jag blev väldigt glad när jag såg att har lämnat in en fråga där man vill att regeringen ska tillse att sjukskrivningstalen inte ska kunna pressas ned genom reglering i styrningen. Därför är min sista fråga: Kommer att bifalla initiativ i utskottet, som handlar om precis den frågan? 92 (M) replik: Jag vet inte exakt vilken fråga det är och vem som har ställt den. Kanske kommer den från en enskild ledamot, vilket jag misstänker. Avslutningsvis vill jag i den här debatten säga: Vi är mitt i en brinnande pandemi. Vi gör tillfälliga undantag för att avlasta vården och se till att människor i riskgrupper inte behöver sätta sitt eget liv i fara. Men vi kommer att komma till ett läge där det finns ett vaccin, och vårt mål som samhälle ska alltid vara att den som är sjuk ska få ett samtal och rätt vård. Utskottet har tagit initiativ gällande att regeringen brister i sin uppföljning och styrning av . Det är inte acceptabelt att en sjukskriven person inte blir kontaktad av sin arbetsgivare, sjukvården eller . Ingen kedja är starkare än dess svagaste länk, och det är vårt ansvar att se till att hela kedjan funkar – för att så många som möjligt ska komma tillbaka i arbete. 93 (SD): befinner sig just nu i en mycket tuff tid. Välfärden är under hård press, och hjältarna inom sjukvården sliter hårt med att både vårda dem med covid-19 och hantera all övrig sjukvård. Jag vill rikta ett stort tack till alla samhällsfunktioner som kämpar hårt i denna brinnande pandemi. Jag vill också sända mitt varma deltagande till alla som förlorat nära och kära under pandemin. Vi debatterar budgeten för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. En trygg sjukförsäkring är en av de viktigaste grundstenarna för en trygg välfärd. Under en pandemi är det i synnerhet avgörande – för att kunna förebygga smittspridning genom att ta bort karensavdragen, för att skydda personer i riskgrupp från att utsätta sig för smitta genom att ge ersättning till riskgrupper samt för att vara ett nödvändigt skyddsnät för dem som drabbas av sjukdom. Jag anser dock att regeringen har haltat rejält i att uppfylla detta, även om vissa åtgärder har vidtagits efter hårda påtryckningar från oppositionen. Vi satsar mest av alla partier på utgiftsområde 10. Vi investerar sammanlagt 5,3 miljarder mer än regeringen. Då ramarna redan är beslutade för vi dock fram våra budgetförslag i ett särskilt yttrande. Det har under pandemin visat sig att viruset som resulterar i sjukdomen covid-19 inte beter sig som en vanlig influensa utan kan, utöver att vara livshotande, ge långvariga sviter efteråt. Detta har för många resulterat i sjukskrivningar och svårigheter att ta sig tillbaka till arbete. Flera av dem som drabbats av covid-19 är också personer som blivit sjuka efter att frivilligt ha ställt upp och arbetat inom vården under pandemin. Att dessa personer sedan får besked om utförsäkring på grund av ett stelbent regelverk är skandal. Tyvärr är utförsäkringar på dessa grunder inte något nytt för många i . Vi har en situation där människor blir av med sin sjukpenning trots att bedömning och intyg om arbetsförhinder finns från både arbetsförmedling och läkare. Detta visar att vi har en sjukförsäkring som inte fungerar som den ska. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Till råga på alla andra problem är en redan överbelastad vård med långa väntetider nu ännu mer överbelastad under pandemin och tillgången till vård och rehabilitering kraftigt begränsad. I ett sådant läge borde extraordinära åtgärder ha vidtagits av regeringen. Vi hade föreslagit att 180-dagarsgränsen helt skulle frysas 365, men då detta inte fick gehör i utskottet föreslog vi i ett initiativ att den tillfälliga förordningen, som åtminstone kunnat göra undantag för människor att utförsäkras när de inte ens fått tillgång till vård och behandling, i alla fall skulle förlängas . Vi ansåg även att förordningen borde breddas och ses över, då den visat sig ha brister. Vi var då inne , och regeringen hade ännu inte gett besked om någon förlängning. Flera partier lade fram initiativ om detta. som vi skulle ta beslut i utskottet kom regeringen med besked om att de tänkte förlänga förordningen. Det är tur att regeringen har en opposition som ligger på dem. Att regeringen agerar först efter påtryckningar från oppositionen har varit talande för hela denna höst. Det är naturligtvis positivt att regeringen förlänger den tillfälliga förordningen, men vi anser som sagt fortfarande att den har stora brister. Det finns fortfarande exempel på att människor utförsäkras trots att de inte fått den vård och behandling de borde ha rätt till. har länge kritiserat den stenhårda gränsen vid dag 180. Det är ingenting vi har börjat med under pandemin. ska personer bedömas mot fantasijobb på hela arbetsmarknaden, en arbetsmarknad med väldigt spännande jobb där man inte behöver kunna gå, där man inte behöver ha någon kognitiv förmåga och där man kan vila på arbetstid och arbeta med både hjärtflimmer och cancer. Förlåt, jag raljerar lite . Denna typ av jobb är nog väldigt sällsynta i verkligheten. Men enligt de bedömningar och underlag som dessa personer får från finns denna typ av jobb. var det av dem som lämnade sjukförsäkringen vid dag 180 som gjorde det på grund av avslag. har enligt nya siffror lämnat den på grund av avslag. Det är en dramatisk ökning som har skett under den socialdemokratiska regeringen. ser vi givetvis inget självändamål med långa sjukskrivningar och att personer lämnas i utanförskap. Det kan bidra till psykisk ohälsa. Men ingen väljer att bli sjuk. Det kan drabba vem som helst av oss. I det läget menar jag att fokus måste skifta från regeringens målsättning att till varje pris, oavsett det mänskliga lidande det kan innebära, få ned sjuktalen och få fram en fin statistik till att i stället ligga på rätt stöd och rehabilitering och skapa förutsättningar och positiva incitament för återgång i arbete i små steg. Mot bakgrund av detta har vi i vår budget föreslagit, också långsiktigt, att skjuta på den prövning som görs mot hela arbetsmarknaden vid dag 180 till dag 365. Vi anser att den prövning som görs vid dag 180 i stället ska begränsas till i första hand den egna arbetsgivaren, eller i alla fall till riktiga jobb, som finns i verkligheten, inom det egna yrkesområdet. Detta är ett förslag som vi drivit men tyvärr inte fått gehör för. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Det är däremot lovande att regeringen nu aviserat att lagändringar för bedömningen kommer att komma så att det lättare ska kunna göras undantag från prövningen vid dag 180. För att ytterligare underlätta under pandemin har vi föreslagit och budgeterat för, , att automatisera prövningen så att det inte görs någon överprövning av läkarintygen. Det ska helt enkelt räcka med ett läkarintyg. Sedan tycker jag att läkarintygen och läkarens bedömning av personers hälsa och arbetsförmåga måste uppvärderas kraftigt. Vi har även förslag på att fullt ut slopa karensavdragen – inte bara ha en schablonersättning, som regeringen har, utan full sjuklön från dag ett. För övrigt i vår budget satsar vi resurser på dem som är mest utsatta i sjukförsäkringen och har sjukersättning på garantinivå. Vi satsar 500 miljoner på att stärka sjukersättningen med . Vi stärker även bostadstillägget till samma nivå som för pensionärer, då vi anser att det är helt orimligt att människor som har en permanent sjukdom eller funktionsnedsättning ska ha sämre villkor än pensionärer. För detta budgeterar vi . Ett antal utredningar kring sjukförsäkringen har också visat på allvarliga brister i utredningsarbetet kring individen. Enligt underlaget i regeringens egen budgetproposition går det för kvinnor och för män innan det första avstämningsmötet sker – ! Jag tappade hakan när jag läste det. Det är inte acceptabelt. Vi ser också med oro på att de riktade bidrag som funnits till sjukskrivningsprocessen enligt en överenskommelse mellan regeringen och SKR kommer att upphöra , trots att bristerna är ofantliga. För att förbättra stödet till individen satsar vi mer än regeringen och mer för att kompensera för att dessa bidrag dras in. Det är också en mycket oroande utveckling att sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar kraftigt. Detta är en av de vanligaste sjukskrivningsorsakerna, och många människor upplever att de möts av oförståelse och okunskap i bedömningen av sjukpenningen. Vi har även en stor satsning för att minska sjuklönekostnaderna för mikro- och småföretag. Detta skulle också kunna sänka tröskeln för att anställa personer efter en lång sjukskrivning. Slutligen vill jag framföra att jag är djupt beklämd och oroad över den allvarsamma situation som många som redan utförsäkrats befinner sig i. Jag vill verkligen rikta en uppmaning till regeringen och socialförsäkringsminister att , omgående, skicka nya signaler till . Det kan inte längre vara överordnat att få ned antalet sjukdagar. Det måste vara överordnat att ge rätt stöd och rehabilitering till individen och inte utförsäkra människor mitt under brinnande pandemi. Jag hoppas att vi kan nå fram till långsiktiga och hållbara förändringar i sjukförsäkringen och, när vi har nått dit, att de människor som har utförsäkrats ska kunna få en chans till en omprövning. Det är att vi nu får en mer hållbar, rättssäker och trygg sjukförsäkring. Det här är sista debatten , och jag vill tacka alla kollegor i utskottet och kanslipersonalen för detta väldigt speciella år. Trots vissa meningsskiljaktigheter tycker jag att vi har haft goda samtal och diskussioner under dessa extraordinära omständigheter. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Jag vill också rikta ett särskilt tack till presidiet som trots tekniska utmaningar med långa Skypemöten har lyckats hålla en god stämning och låtit alla komma till tals. Jag vill skicka en särskild hälsning till som slutar nu . Tack för dina många kloka inlägg och din pragmatiska inställning i många sammanhang! Jag önskar dig stort lycka till med det du tar dig för framöver! God jul till alla i utskottet och även till talmanspresidiet! 94 (V) replik: