prot · H80947 · 2020-12-04 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. vice talmannen meddelade att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:17 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från miljö- och jordbruksutskottet. § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2020/21:162 Interpellation 2020/21:162 Medborgarnas förtroende för den svenska strategin av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 5 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM40 Förordning om en kontaktpunkt för tullen i EU COM(2020) 673 till skatteutskottet 2020/21:FPM41 Direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen SWD(2020) 245, SWD(2020) 246, COM(2020) 682 till arbetsmarknadsutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3783 till skatteutskottet COM(2020) 782 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:KU10 Granskningsbetänkande 2020/21:KU12 Upphävande av bestämmelse i lagen om författningssamlingar för riksdagsförvaltningen, och 2020/21:SoU4 Uppföljning av vaccinationer mot covid-19 2020/21:SoU6 Förlängning av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen § 8 Svar på interpellation 2020/21:76 om ett svenskt klimatåtagande till UNFCCC 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att verka för att ska lämna in ett eget klimatåtagande, en så kallad NDC, till UNFCCC som kompletterar och går utöver EU:s klimatåtagande. Eftersom det är rättsligt bindande i att upprätta och hålla en NDC gör EU detta gemensamt i enlighet med att vi har ett gemensamt fullgörande. Däremot är det inte rättsligt bindande att ta fram en långsiktig strategi under och därmed öppet för enskilda medlemsstater att ha en sådan strategi. tar därför fram en egen långsiktig strategi för utsläppsminskningar för att visa vad vi gör för att leva upp till . Denna långsiktiga strategi avser att lämna in till FN . är ett rättsligt bindande internationellt avtal och omfattar frågor som rör både Europeiska unionens och medlemsstaternas befogenheter. Det är ett så kallat blandat avtal och ska därför ratificeras av både EU och dess medlemsstater. I finns bestämmelser som gör det möjligt att gemensamt fullgöra ansvaret för de nationellt fastställda bidragen, det som ofta förkortas NDC, National Determined Contributions. Dessa bestämmelser påminner om artikel 4 i Kyotoprotokollet, och även inom Kyotoprotokollet har EU och unionens medlemsstater fullgjort sina åtaganden gemensamt. EU:s medlemsstater har i miljörådets slutsatser uttryckt sin avsikt att agera gemensamt inom ramen för , vilket också bekräftades i rådsbeslutet om godkännande av . Under har medlemsstaterna även en skyldighet att agera ”i samstämmighet och lojalitet” med unionen i utrikespolitiken. har egna nationella mål för att leva upp till , bland annat genom vårt klimatpolitiska ramverk. verkar genom EU och är drivande för att EU ska anta ambitiösare mål om utsläppsminskningar för alla medlemsländer. anser att de totala utsläppen inom EU bör minska med – med sikte på minus – och vara i linje med 1,5-gradersmålet. har åtagit sig att stödja utvecklingsländernas arbete med utsläppsminskning, klimatanpassning, kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring. har regeringen mer än tredubblat sitt klimatstöd till utvecklingsländer. var klimatfinansieringen större än 2018. Klimatledarskap handlar om att leda både nationellt och internationellt. Genom vårt klimatarbete har vi visat att kan gå före med kraftigt minskade utsläpp som vi hjälper fattigare länder att anpassa sina samhällen till ett varmare klimat och utvecklas klimatsmart. 2 (V): Jag tackar miljö- och klimatministern för svaret på min interpellation. Vi befinner oss i ett klimatnödläge. Även om pandemin har dragit ned våra utsläpp visar den generella kurvan på en utveckling där vi går mot ungefär en 3-gradig uppvärmning av jorden. Det är slutet på civilisationen, så som vi känner den, om det blir på det sättet. Vi måste därför verkligen agera kraftfullt. Det vet jag att miljö- och klimatministern fullt ut håller med om. Det som är bra med är att i praktiken alla världens länder är med och att alla länder har åtagit sig att lämna in klimatbidrag där man visar hur man ska minska sina utsläpp. är en part till UNFCCC, alltså . är vi medlemmar av EU. framgår det från ministern att vi låter EU:s klimatbidrag bli vårt, precis som den senaste gången då EU lämnade in detta. Jag tycker att det är olyckligt. Det är inte så att jag vill att vi ska motarbeta EU:s klimatbidrag. Men både jag och vet att det är helt och hållet otillräckligt. Det är därför som jag tycker att det hade varit så bra om hade lämnat in ett eget klimatbidrag, alltså en så kallad NDC, till konventionen som kompletterar och går utöver EU:s bidrag. Annars finns det risk att vi bara blir ett eko av och att EU:s undermåliga klimatpolitik också blir svensk politik. Jag vet att till exempel och har lämnat in egna klimatbidrag till klimatkonventionen. Om man läser dem ser man visserligen att de kommer att synkronisera sina bidrag med EU. Men de säger också att de är beredda att prestera mer än så ifall EU:s bidrag inte är tillräckligt. Det är ungefär den ambitionen som jag hade önskat från . Jag tycker att det som klimat- och miljöministern säger om att lämna in en svensk långsiktig strategi för utsläppsminskningar är väldigt intressant. Det skulle jag vilja höra lite mer om, till exempel när den strategin kommer att lämnas in. Som jag förstod det skulle det ske . Kommer den att hanteras av oss i på något vis? Det tycker jag vore väldigt intressant och lämpligt. Kommer sådana viktiga saker som har varit paradgrenar för – att stå upp för utvecklingsländerna, som drabbas värst av klimatkrisen, med tekniköverföring, med den senaste och bästa klimattekniken, med klimatfinansiering, med kapacitetsuppbyggnad, med hjälp med klimatanpassning och med loss and damage, som det har talats om, alltså att man ska få kompensation för det som man drabbas av här och när det gäller klimatkrisen – att finnas med i den svenska klimatstrategin som ska lämnas in? Det skulle jag vilja veta. Angående EU:s klimatbidrag, det som också blir vårt formella bidrag och som också ska lämnas in , tycker jag att det verkar bli ganska bråttom. Kommer detta klimatbidrag att landa här i , så att vi ledamöter kan få se det och ta ställning till det? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för denna årliga interpellationsdebatt kring varför inte lämnar in ett nationellt NDC till UNFCCC, ! Jag minns inte vad jag sa i den här debatten , men det är ju så att vi är medlemmar i . Som EU-land har vi ett gemensamt åtagande att genomföra , och även som har vi förstås åtagit oss att genomföra detta åtagande inom . Frågan är vilken signal det skulle skicka om som ensamt EU-medlemsland skickade in ett eget nationellt NDC. Inget annat EU-medlemsland gör det. Som jag har nämnt har vi kommit överens om i rådet att vi ska genomföra detta gemensamt, och det har slagits fast . Jag tror att vi skulle reagera ganska negativt om länder inom EU som har mindre klimatambitioner skulle lämna in enskilda åtaganden som inte var avstämda med EU. De länder som nämner, och , är inte med i EU-samarbetet. Det kanske också är värt att understryka att är i grunden mycket skeptiskt till ett EU-medlemskap, så det är ju inte konstigt att tar upp den här frågan . Det skulle dock vara en oerhört negativ signal att skicka ut om bröt den lojalitetsprincip vi har med EU. Det vore en negativ signal till hela EU-samarbetet att vi inte tror att vi kan gå fram tillsammans och höja ambitionerna tillsammans. är oerhört aktivt i att driva på så att EU tillsammans ska höja ambitionerna. Vi vill se ett mål på minst minus , och vi har från dag ett jobbat på att få EU att höja sitt mål till 2030. är målet att minska utsläppen , och vi vill väsentligt höja det. Vi är på väg att få med oss EU:s medlemsstater på ett mål om minst minus . Tillsammans är vi starka, och det är ett otroligt viktigt budskap till resten av världen att EU står enat. Att enskilda medlemsländer sedan har högre ambitioner är bra. Vi kommer att lämna in vår long-term strategy, vilket också är i enlighet med . Det är inte rättsligt bindande att göra det, men vi gör det. Det kommer inte att vara nya element i det utöver det redan har behandlat, det vill säga klimatramverket och de nationella mål vi har satt upp. Naturligtvis har vi även det vi gör inom biståndet, som ju är väldigt avgörande och viktigt för att hjälpa resten av världen och i synnerhet utvecklingsländerna att uppnå mål. Vi driver verkligen på i detta på alla arenor, och vi stöttar utvecklingsländer – bland annat genom det så kallade NDC-partnerskapet, som hjälper länderna att ta fram sina egna klimatplaner och utvecklingsplaner för att nå mål. är också en av de absolut största givarna av klimatbistånd. Om vi ska klara av att undvika den klimatkatastrof som annars väntar är det helt nödvändigt att vi hjälper utvecklingsländer och inte bara tittar på det egna landet. 4 (V): Det är sant att jag och miljö- och klimatministern brukar ha den här debatten precis vid , inför de internationella klimattoppmötena. Det är jag som väcker dessa debatter, eftersom jag är riksdagsledamot. Jag tycker att det är väldigt viktigt att fler än bara ministrar och topptjänstemän involveras i de internationella klimatförhandlingarna. Det är nämligen så vi kan få ett större deltagande i och förtroende för klimatfrågan som sådan. Som vi känner till blev det inget klimattoppmöte i , men förhoppningsvis kan det bli av . Inte desto mindre ska bidragen lämnas in, och jag tycker att detta är lite märkligt – inte minst med tanke på att ministern kommer från , som har varit väldigt kritiskt mot EU just för att EU:s politik handlar mycket om harmonisering. Det ska alltså vara likadant i alla länder, och det gör det svårt för enskilda länder att gå före. Jag tycker att den här debatten blir ett exempel på just detta: Ministern pratar om lojalitet med EU – ja, självklart, men lojaliteten med planeten och våra klimatåtaganden måste väl ändå vara större? Mitt förslag är att vi ska ha ett kompletterande klimatbidrag till FN som går utöver det som EU kommer att redovisa, inte att vi på något vis ska förstöra eller sabotera någonting. Om man sätter klimatet först nere i är jag alldeles övertygad om att man har full förståelse. Det vore intressant att veta om ministern ens har väckt frågan i EU-kretsar om det skulle upplevas som acceptabelt att ett land gick före och kompletterade med ett eget klimatbidrag. Jag tror tvärtom att det bara skulle stärka klimatpolitiken ifall länderna lite lätt försökte överträffa varandra. Jag fick inget besked från ministern om hur EU:s klimatbidrag, som ska lämnas in , kommer att hanteras av . Det vore intressant att höra, bland annat av det skäl att , som ministern säger, har högre klimatambitioner än de flesta andra EU-länder. Vi vill minska utsläppen med till 2030, och EU:s mål kan bli i bästa fall minus . Det är otillräckligt. Vad händer ifall ett land minskar sina utsläpp med uppåt till 2030 och andra länder i EU tycker att de därför inte behöver göra lika mycket, eftersom det ju finns länder som minskar mycket mer? Kommer regeringen att driva att EU:s klimatbidrag ska vara rättsligt bindande för alla EU:s medlemsländer och att det också ska delas upp så att alla får åtaganden – så att man inte ska kunna åka snålskjuts på varandra? Det tycker jag också är en viktig fråga, och det är därför jag tycker att det är viktigt att klimatbidraget underställs . Det var alltså en fråga jag ville ha svar på. Jag vill också ha svar när det gäller klimatstrategin – som jag verkligen välkomnar! Jag tycker att det är otroligt positivt att klimatministern berättar att den ska lämnas in från , för det blir en egen, svensk klimatstrategi. Kommer den på något vis också att underställas , eller kommer vi åtminstone att få se den innan? Jag tycker nämligen att viktiga saker som tekniköverföring, klimatfinansiering – som jag vill återkomma till – och kapacitetsutbyggnad för utvecklingsländer är beståndsdelar som måste finnas med i en sådan strategi. 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag börjar med att svara på frågan om EU:s klimatbidrag och hur det hanteras av . Det hanteras av kontinuerligt; hade vi en överläggning med miljö- och jordbruksutskottet om det långsiktiga klimatramverket för EU, och inför förhandlingarna har vi förankrat position i . Statsministern kommer i första hand att behöva förhandla med de andra stats- och premiärministrarna i , och den positionen förankras i . Sedan kommer vi att ta det vidare i miljöministrarnas krets, och detta förankras kontinuerligt med . Utifrån de förhandlingarna kommer EU slutligen att kunna landa i ett mål som kommer att lämnas in till – som är rättsligt bindande enligt , vilket också är ratificerat av . Jag anser alltså att vi har förankrat detta väldigt väl. Vill vi att målen ska gälla på medlemsstatsnivå? Ja, och det är någonting som har uttalat sig väldigt tydligt om och som regeringen instämmer fullständigt i, det vill säga att det är viktigt att alla EU:s medlemsländer ska ha egna mål och att ingen ska åka snålskjuts på någon annan, så att säga. Utsläppsminskningarna måste ske, och steg för steg försöker vi få in det i texten. Vi har dock ESR-förordningen, som ju redan delar upp ansvar per medlemsland, och det är ett instrument vi behöver fortsätta skruva på. När det gäller lojalitetsprincipen är det faktiskt en del av att medlemsländerna har en skyldighet att agera i samstämmighet och lojalitet med unionen i utrikespolitiken. För del kan jag kanske tolka partiets politik som att vill se internationellt samarbete i miljö- och klimatfrågor där man verkligen kan få kraft i ett gemensamt åtagande och ställningstagande. Enskilda länder kan visserligen gå före, men att få med sig världens största ekonomi, som EU är, ger en enorm kraft i omställningen. Därför jobbar regeringen väldigt hårt för att höja ambitionen på EU:s medlemsstatsnivå. Jag är helt övertygad om att de länder inom som inte vill göra omställningen och som har de minsta ambitionerna skulle vara överlyckliga om vi öppnade upp för att alla medlemsländer kunde skicka in sina egna NDC:er, med väldigt låga ambitioner, där de kan förklara i långa ordalag att de inte kan göra omställningen därför att just deras land är så väldigt utsatt och sårbart. Den dörren vill inte vi öppna. Vi lämnar dock in en long-term strategy. Detta är någonting som vi ska göra enligt , även om det inte är rättsligt bindande. Parterna i uppmanas dock att göra det, och vi kommer att göra det. Denna strategi kommer inte att innehålla några nya element, utan där har vi de ambitiösa mål som har antagit och den politik som regeringen redan har lagt fram. Det är detta som det kommer att berättas om i den långsiktiga strategi – long-term strategy – som vi kommer att lämna in. Det är självklart så att kommer att kunna få ta del av detta. 6 (V): Jag tycker, återigen, att det hade varit väldigt bra om hade lämnat in ett eget klimatbidrag som gick utöver och kompletterade EU:s klimatbidrag. EU:s klimatbidrag är drygt fyra A4-sidor. Där står EU:s långsiktiga klimatmål och lite andra fina ord, men såvitt jag kommer ihåg finns det ingenting om klimatfinansiering för utvecklingsländerna, om kapacitetsuppbyggnad för utvecklingsländerna, om hur tekniköverföringen, som är så otroligt viktig, ska gå till eller om en mängd andra viktiga dimensioner. Är det detta som tycker är en ambitiös klimatpolitik håller jag verkligen inte med. Det behövs länder som driver på. Jag hoppas att kan vara ett sådant land. Vad gäller en sak som klimatfinansiering är det lite viktigt vad som sägs i det finstilta. Vi får hoppas att det kommer i klimatstrategin. Där borde säga att klimatfinansiering ska göras med nya och additionella medel. Man ska alltså inte ta pengar från malariabekämpning för att minska utsläppen i utvecklingsländer, utan detta måste göras med nya pengar så att det ordinarie biståndet kan fortsätta att fungera. Kommer detta – att klimatfinansiering ska vara ny och additionell – att finnas med i den svenska klimatstrategin? Det tycker jag skulle vara intressant att höra. Och kommer de andra sakerna, till exempel tekniköverföring, att finnas med i den svenska klimatstrategin? Här kan verkligen ta ut svängarna och driva en svensk position. Jag tycker verkligen att vi ska göra det, för det är viktigt med länder som driver på i klimatpolitiken. Det kan inte vara så att bara ska vara ett eko av . Vår klimatpolitik måste vara så mycket mer. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Det är ju så att har en oerhört ambitiös klimatpolitik. Vi har rankats som nummer ett av internationella miljöorganisationer när de har försökt att se vilket av de utvecklade länderna som har den bästa klimatpolitiken. I fråga sa han att det inte räcker att följer med strömmen i EU och att vi borde ha högre ambitioner. Det är ju verkligen inte så att vi följer med strömmen i EU! Vi leder klimatarbetet i EU, och vi driver på för högre ambitioner. Att få med sig 27 länder i världens största ekonomi på att sätta målet om minst minus till 2030 får en global inverkan; det gör verkligen ett otroligt intryck på resten av världen, på ekonomin och på investerarna som gör att vi möjliggör en omställning. Jag tror inte på allvar, , att det skulle få samma effekt om skulle släppa det och låta de stora länderna i EU, som har lägre ambitioner, sätta dagordningen och i stället gå ut och vara bäst i klassen och bara tala om vad vi gör med våra 10 miljoner invånare. Det tror dock tydligen . Jag hävdar att det inte är så, utan det är viktigt att vi håller ihop EU-samarbetet. Vi har ingen tid att förlora; klimatkrisen är redan här. Vi har vår bästa chans just . Då gäller det att hålla ihop EU-samarbetet, särskilt när det gäller klimatfrågan. Där är det verkligen inte så att följer med strömmen, utan vi gör precis allt vi kan för att få med oss andra länder som fortfarande tvivlar. Det kommer vi att fortsätta göra. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:93 om skogen och biobränslet i färdplanerna för fossilfrihet 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig hur regeringen avser att prioritera mellan nationell produktion av bioenergi och uppfyllandet av miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv med utgångspunkt i de 21 färdplaner för fossilfrihet som lämnats in till regeringen. Låt mig inleda med att säga att har en lång och stolt tradition av att visa ledarskap i miljö- och klimatfrågor. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ställer behovet av grön omställning på sin spets. Vi behöver en integrerad klimat- och miljöpolitik för att nå målen. kan visa hur omställningen går hand i hand med ökad välfärd, ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. Ingen ska lämnas utanför. Utgångspunkten är att klimatomställningen ska genomföras på ett sätt som inte äventyrar möjligheten att nå övriga globala mål för hållbar utveckling. Budskapet är samstämmighet och att tillvarata synergier. Regeringen har en tydlig ambition om att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar, samt om att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Välmående och livskraftiga ekosystem är viktiga för människans livsmiljö. I har andelen skogslevande arter som riskerar utrotning ökat . Regeringen har tillsammans med och Liberalerna tagit fram en klimatpolitisk handlingsplan och en strategi för cirkulär ekonomi som ska visa vägen mot ett resurseffektivt samhälle där miljö- och klimatmålen nås. Regeringen avser också att ta fram en svensk bioekonomistrategi som kompletterar strategin för cirkulär ekonomi. Den årliga avverkningsnivån har ökat och har alltmer närmat sig den årliga tillväxt som är tillgänglig för avverkning. förväntas den framtida efterfrågan på svensk biomassa öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål. Även biobaserade material bör återvinnas, och bioekonomin bör utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . I detta arbete kommer regeringens aviserade bioekonomistrategi att utgöra ett viktigt verktyg. Bioekonomistrategin, som ska tas fram tillsammans med de gröna näringarna, ska bidra till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet och skapa miljö- och klimatnytta. För att lyckas med omställningen behöver alla samhällssektorer på alla nivåer bidra. Hållbar biomassa, bland annat från skogen, kan bidra till substitution av fossila material och energi. En strategi för att nå fossilfrihet i hela ekonomin måste vila på flera andra tillgängliga lösningar, som transporteffektivitet, cirkularitet, elektrifiering, energieffektivisering, vätgas och elektrobränslen. Därför måste de uppskattningar som har gjorts av Fossilfritt hanteras i ett bredare sammanhang. Ett hållbart nyttjande av svensk biomassa kommer även framöver att vara betydelsefullt. För att säkerställa tillgången till ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara för den växande cirkulära bioekonomin behöver incitament skapas för ett hållbart skogsbruk och ett hållbart skydd av skog, så att uppnår relevanta nationella och internationella åtaganden om biologisk mångfald. I en välutvecklad bioekonomi med en växande bredd av produkter efterfrågas olika former av biomassa. används i första hand restprodukter från svensk skogsnäring för att ersätta fossila bränslen. De färdplaner som branscherna inom ramen för Fossilfritt tagit fram indikerar att efterfrågan på biomassa kommer att öka från flera olika sektorer. Därför behöver bioekonomin baseras på ett effektivt nyttjande av resurserna, där den skogliga resursen kan nyttjas fullt ut inom de hållbarhetsramar som sätts av andra miljö- och samhällsmål, som den långsiktiga kolsänkan i skogen bibehålls eller förbättras. Regeringen avser att med ökad kraft belysa och bättre tillvarata synergier för samstämmighet mellan olika politikområden. 9 (V): Inför lanserade initiativet Fossilfritt . Regeringen tillsammans med ett antal näringar och branscher skulle samarbeta för att vi skulle bli världens första fossilfria välfärdsland. Det har fungerat så att det nu finns en samordnare inom ramen för Fossilfritt , och olika branscher tar fram så kallade färdplaner för hur de ska uppnå sina respektive mål. har det kommit in 21, eller om det numera är 22, färdplaner för fossilfrihet från sektorer som flyget, fordonsindustrin, lantbruket, åkerinäringen, stålindustrin och så vidare – en väldigt bred palett av olika branscher i . Jag tycker att Fossilfritt är ett väldigt intressant initiativ, och samordnaren är verkligen en blåslampa för att saker och ting ska hända. Vi måste ha med oss industrin, eftersom en tredjedel av våra utsläpp sker i industrin och en annan tredjedel i våra transporter. Att ha med är ju en sak, men ibland kanske man måste skilja på rollerna, alltså vad industrin gör frivilligt och vad vi gör i form av lagar, regler, skatter, avgifter etcetera. Konsultbolaget tittade på de nio färdplaner som då hade kommit in och på hur mycket biobränsle som färdplanerna förväntas efterfråga. kom fram till att bioenergiefterfrågan skulle öka , , i som en direkt följd av färdplanerna.