prot · H70982 · 2020-03-05 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Tredje vice talmannen meddelade att avsagt sig uppdraget som riksrevisor . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:355 Interpellation 2019/20:355 Ungdomsbrottsligheten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:356 Interpellation 2019/20:356 Ungdomsrån och förakt mot svenskar av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:362 Interpellation 2019/20:362 Åtgärder mot ungdomsrån av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:365 Interpellation 2019/20:365 Straffrabatt för unga lagöverträdare av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehand-ling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet § 4 Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet betänkande 2019/20:FöU3 Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (prop. 2019/20:51) 1 (C): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation, som också är den enda reservationen i detta betänkande. Detta förslag är en viktig del av att verksamheterna ska kunna få fortsätta att jobba, men det är ändå några delar som vi i vill synliggöra och som vi tycker att regeringen borde ha gått vidare med. anser att det är olyckligt att regeringen, trots att man inte ställer sig negativ till förslaget som sådant, inte går vidare med att utreda konsekvenserna av att införa ett omvänt skaderekvisit i 38 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. En betydande del av de uppgifter som lämnas till och behandlas av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är antingen känsliga personuppgifter eller uppgifter av väldigt integritetskänslig karaktär om exempelvis personliga förhållanden såsom mediciner, sjukvård och diagnoser, inskrivning och krigsplacering, tjänstgöring med totalförsvarsplikt eller antagningar till utbildningar vid Försvarsmakten. Uppgifterna kan också röra familjeförhållanden. Individer som lämnar uppgifter till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet gör detta under straffansvar. Man kan alltså som individ inte välja att inte lämna ut information. Den nuvarande regleringen innebär att utgångspunkten är att uppgifter kan lämnas ut. Inom andra delar av totalförsvaret är det viktigare att skydda de uppgifter som den enskilde lämnar, och så bör det vara också i detta fall. anser att denna skillnad är omotiverad. Konsekvenserna av den föreslagna ändringen, bland annat möjliga inskränkningar av allmänhetens insyn, är dock inte utredda, vilket regeringen också konstaterar. vill därför att regeringen ska utreda vad ett omvänt skaderekvisit kan medföra i detta fall. Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehand-ling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet I det här fallet går staten in och ålägger att människor ska lämna uppgifter under straffansvar, och då bör det också finnas en stark sekretess för den enskilde. Vill det sig riktigt illa skulle främmande makt kunna begära ut information på ett lättare sätt, och det är sådant som vi absolut måste förhindra. Oavsett vad det är för skaderekvisit är det inte helt och hållet sekretess som gäller, utan det går alltid att få ut uppgifter om individer. Men det bör vara svårt att få ta del av information om individer på områden där vi vill att skyddet av uppgifter ska vara starkt, så att individen inte ska kunna skadas. Det bör självklart vara okej att lämna ut uppgifter och maska en del uppgifter av hänsyn till den personliga integriteten. Det är även svårt att förstå regeringens ställningstagande att inte införa en sekretessbrytande bestämmelse i 25 kap. offentlighets‑ och sekretesslagen för att undanröja osäkerheten vid informationsdelning mellan verksamheterna inom Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. I propositionen resonerar regeringen om att Totalförsvarets rekryteringsmyndighets interna verksamheter skulle kunna anses utgöra självständiga verksamhetsgrenar och att de därmed lyder under olika sekretessbestämmelser. Detta skulle innebära att sekretess föreligger dem emellan. Trots denna osäkerhet anser inte regeringen att någon sekretessbrytande bestämmelse behöver införas för att säkerställa att nödvändiga uppgifter kan delas inom organisationen. Är man osäker, som regeringen är på denna punkt, bör det hela utredas för att man ska få en tydligare bild av vad det egentligen är som gäller. Enligt utredningen innebär nuvarande ordning en risk för otydlighet och osäkerhet inom myndigheten om huruvida personuppgifter får lämnas mellan de interna verksamheterna. Utredningen bedömer därmed att en sekretessbrytande bestämmelse bör införas i 25 kap. offentlighets- och sekretesslagen. delar bedömningen att avdelningar inom Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska kunna byta information med varandra för att få till en så smidig hantering som möjligt av ett ärende. Det kan också i vissa fall vara nödvändigt. Blir det så att myndigheten själv ska få avgöra om det handlar om sekretessbrytande bestämmelser skulle det kunna gå så långt att en lagändring skulle behövas. Det kan ta tid, och det kan göra att handläggningen fördröjs. Detta vill vi självklart undvika. Summan av detta är att det är bra att totalförsvarsdatalagen är på plats, men det är tråkigt att regeringen inte valt att utreda en del saker vidare för att vara helt säker i vissa delar i propositionen. 2 (S): Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är ju en ganska liten men oerhört viktig myndighet med ett väldigt speciellt uppdrag. Det är som säkerställer att vi har bemannade krigsförband genom att det är de som har ansvar för krigsplaceringen. Det är som skickar ut och sammanställer mönstringsunderlaget. Det är också som sedan väljer ut vilka som ska kallas till mönstring och vilka som ska skrivas in för utbildning samt var de ska skrivas in. Det är därför oerhört viktiga uppdrag som myndigheten har. Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehand-ling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Den kanske viktigaste uppgift som myndigheten har är ansvaret för krigsplaceringen. Med det oroväckande omvärldsläget och behovet av att höja vår förmåga har behovet av att krigsplacera även utanför Försvarsmakten ökat. Om det värsta skulle ske ska var och en veta var den ska vara. Vi ska också veta var personerna behövs mest, och det är där de ska vara krigsplacerade. För att ska kunna utföra sin uppgift krävs det att de får hantera känsliga uppgifter om svenska medborgare. Av 2 kap. 6 § regeringsformen framgår att enskilda gentemot det allmänna är skyddade mot betydande intrång i den personliga integriteten om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. De uppgifter som samlas in av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet baseras på individers skyldighet att lämna in dem, och personuppgifterna är i många fall av integritetskänsligt slag. Även om syftet inte är att kartlägga den enskilde utan att kunna fatta beslut enligt lagen om totalförsvarsplikt handlar det om sådan kartläggning av den enskildes personliga förhållanden att det innebär ett intrång i den personliga integriteten. är detta nödvändigt för att tillgodose totalförsvarets personalförsörjning. Det gör att de grundläggande bestämmelserna för behandling av personuppgifter vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet behöver regleras i särskild lag. gäller dataskyddsförordningen och dataskyddslagen i . Dessa bestämmelser är dock inte utformade för just den personuppgiftsbehandling som behöver utföras vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Därför måste behandlingen av personuppgifter om totalförsvarspliktiga regleras i en särskild lag. Den nu gällande lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga tillkom 1998, och endast ett fåtal ändringar har gjorts . Regleringen behöver därför moderniseras så att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har möjlighet att bedriva sin verksamhet och behandla personuppgifter på ett effektivt sätt som skyddet för den enskildes personliga integritet tillgodoses. Det är därför som regeringen nu föreslår att den nuvarande lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga upphävs och att en ny totalförsvarsdatalag införs. Vi socialdemokrater välkomnar den nya lagen och yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet betänkande 2019/20:FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (skr. 2019/20:70) Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet 3 (M): Dagens debatt om integritetsskydd vid försvarsunderrättelseverksamhet är resultatet av att införde en ny lag om signalspaning. Det var ett viktigt beslut av åtminstone två skäl. För det första medförde det att fick möjlighet att inhämta information från kabelbunden trafik. fick man bara lyssna på information i etern eller i luften. Teknikutvecklingen har medfört att av all kommunikation numera går via kabel. Hade FRA inte fått den möjligheten att lyssna på kommunikation via kabel hade vår förmåga att bedriva signalunderrättelseverksamhet kraftigt försvagats. Det hade också inneburit att vår kunskap om de hot, risker och sårbarheter som finns i vårt närområde hade blivit sämre. För det andra, som också var viktigt med den nya lagstiftningen om signalspaning, stärktes den personliga integriteten genom att man införde nya organisationer och myndigheter. Man införde en försvarsunderrättelsedomstol. Man införde ett integritetsskyddsråd vid FRA. Man införde också, fru talman, det som brukar kallas för Siun, Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. Siun granskar FRA:s verksamhet . Föregående år genomfördes 26 granskningar. Det är en granskning mindre än vad det var året innan. Men man kan också landa i slutsatsen att det inte finns någonting att erinra mot FRA:s verksamhet. Baserat på den rapport som vi har att behandla framstår det som att FRA:s verksamhet tillgodoser de krav som ställs på att värna den personliga integriteten, och det tycker jag är angeläget. Signalspaning får ju endast riktas mot yttre hot och internationell terrorism, och man får inte följa kommunikation i . är det fyra myndigheter som har rätt att inrikta signalspaning. Det handlar om , Försvarsmakten, , Nationella operativa avdelningen, och . Vid sidan av detta har tillkännagett för regeringen att även Statens inspektion för strategiska produkter, ISP, ska ha rätt att inrikta signalspaning. Det är nog viktigt eftersom ISP bland annat arbetar med att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen. Det har gått tillkännagivandet gjordes. Och vad jag förstår bereds frågan fortfarande i , så det verkar inte ha hänt så mycket i frågan. Behovet av signalspaning styrs naturligtvis ytterst av den hotbild som står inför. Enligt FRA:s årsrapport , som publicerades , har efterfrågan på FRA:s produkter och signalspaning aldrig varit större än . Det handlar bland annat om de problem som man beskriver i årsrapporten med hybridkrigföring som bedrivs mot men också de ökade militära aktiviteterna i vårt närområde. Som en konsekvens av detta tillförde i sin skuggbudget ett extra anslag till FRA på drygt 100 miljoner och ytterligare 200 miljoner de nästkommande åren. Skälet till det är ytterst att vi har ett helt annorlunda säkerhetsklimat att hantera än . Hoten har ökat och har framför allt blivit väsentligt mer flerdimensionella. Det ökar naturligtvis behovet av kunskap om vad som sker i vår omvärld. I ljuset av allt detta, fru talman, anser vi moderater att det är dags att nu göra en översyn av lagen om signalspaning. Det är den infördes. Framför allt anser vi att fler myndigheter måste ha möjligheten att inrikta signalspaning. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet Jag vill avslutningsvis ta upp två myndigheter som detta skulle kunna bli aktuellt för. Först handlar det om Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. De har i sitt budgetunderlag efterfrågat möjligheten att inrikta signalspaning av två skäl. För det första skickar man ut många personer till internationella insatser. Om man kunde inhämta signalspaning skulle man kunna erbjuda ett bättre skydd till den personal som man skickar ut till de internationella insatserna. För det andra bedriver MSB också ett arbete kopplat till cybersäkerhet. De har identifierat ett behov av att kunna inrikta signalspaning men också att genomföra olika typer av påverkansoperationer. Detta är den ena myndigheten som det skulle kunna finnas skäl att ge möjlighet att inrikta signalspaning. Den andra myndigheten som jag tror också skulle kunna vara angeläget att ge möjlighet att inrikta signalspaning är den nya myndigheten för psykologiskt försvar, som sannolikt ska etableras under nästkommande år. Vi vet att vi kommer att få en utredning om den myndigheten . Om du vill bygga upp ett psykologiskt försvar och skydda dig mot olika typer av påverkansoperationer måste du kunna attribuera och identifiera källan, alltså vilka aktörer eller länder som ligger bakom påverkansoperationer. Det kräver två saker, dels ett informationssäkerhetsarbete, dels att detta går att kombinera med signalspaning. I ljuset av att lagstiftningen om signalspaning har på nacken och säkerhetshoten har ökat anser vi att det finns starka skäl att se över den. Jag vill därför, fru talman, avslutningsvis yrka bifall till reservation nr 1. 4 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 om en översyn av försvarsunderrättelseverksamheten i stort. Precis som företrädaren har sagt är signalspaning väldigt viktigt för att avvärja hot och risker, också när det gäller de trupper som vi har haft. Exempelvis har det spelat en viktig roll i och i . Det här är en lagstiftning som har på nacken. Som här har sagts är det Försvarsmakten, regeringen, och Nationella operativa avdelningen som har möjlighet till signalspaning. Men det finns fler som skulle vilja ha den möjligheten. MSB har nämnts. Det skulle också vara rimligt, som här har sagts, att ge den möjligheten till myndigheten för psykologiskt försvar, som är på gång. Sammantaget tycker vi att det finns anledning att göra en översyn. Vi har ett tuffare säkerhetspolitiskt läge. Då finns det anledning för att se över lagstiftningen, så att den blir ändamålsenlig, och se över om det finns information som även andra myndigheter bör ta del av. Med dessa ord vill jag landa i att yrka bifall till reservation 2. 5 (L): De av oss som satt i åren 2008, 2009 och 2010 minns ju vilken oerhörd turbulens signalspaningslagen innebar för alla oss som behövde ta ställning till den. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet har det mer hetat från den här talarstolen: Vilken tur att vi vågade ta det där steget 2010. Var hade vi annars varit nu med det säkerhetsläge som gäller ? De här kommentarerna, som har kommit , understryker att det är ett helt annat säkerhetspolitiskt läge. Vi har sedan lagen tillkom upplevt annekteringen av och de stridigheter som fortfarande pågår i östra . Vi har en lång rad politiska ledare runt om i världen som mer eller mindre tävlar i oförutsägbarhet och konstiga idéer. Vi lever i en mycket osäker värld, och det är viktigt att denna centrala lagstiftning uppdateras mot bakgrund av säkerhetsläget. Det är inte bara säkerhetsläget som har förändrats. nämnde digitaliseringen i sitt anförande. När signalspaningslagen infördes var av kommunikationen i kabel. handlar det nog om . Den har alltså vuxit i betydelse. Dessutom har vi genomfört en lång rad förändringar när det gäller myndighetssfären. kommer en myndighet för psykologiskt försvar att inrättas. Mycket annat har också inträffat vad gäller ansvarsfördelningen mellan våra olika myndigheter, också på försvarsområdet. Med den ständigt accelererande samhällsförändring vi har är en mycket . Vi har pillat och plockat i denna lagstiftning, men är det för en bred översyn. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 6 (S): Vi debatterar nu betänkandet om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, grundat på regeringens årliga skrivelse. Låt mig understryka att det är en god ordning med kontinuerliga uppföljningar på detta område. Underrättelseverksamhet är avgörande för säkerhet. Den är viktig för att vi ska kunna förstå vad som sker i omvärlden. Den är viktig för att förebygga och förhindra att olika kriser och konflikter uppstår. Den är viktig i de internationella samarbeten som är med i. Den är också viktig för att vi ska kunna förbereda oss på den utveckling som ligger framför oss. Den är ett sätt att förebygga och förhindra att olika konflikter och kriser uppstår. Låt mig också understryka att signalspaningsverksamheten är en nödvändig och integrerad del av försvar och skydd mot terrorism. Ytterst handlar det om att försvara de demokratiska och medborgerliga rättigheter som vi byggt vårt land på. Det finns också en vågskål i andra änden. Den personliga integriteten måste naturligtvis skyddas, och vi har ett rejält regelverk som har till syfte att värna enskildas personliga integritet. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet Vi har reglerat vilka myndigheter som kan inhämta och vilka signaler som får inhämtas, och vi har reglerat vilka som får inrikta inhämtningen. Vi har en domstol som prövar ansökningar om tillstånd för signalspaning, och vi har en inspektion, Siun, som kontrollerar att underrättelseverksamheten bedrivs i enlighet med lagar och förordningar. Detta är tydligt reglerat i nuvarande lagstiftning. Skrivelsen behandlar den verksamhet som bedrivits . Jag kan konstatera att Siun har genomfört 26 granskningar av verksamhet och att ingen av dessa granskningar har lett till några synpunkter eller förslag. Med de avslutande orden yrkar jag bifall till utskottets förslag. Utskottet vidhåller uppfattningen att signalspaning är ett viktigt verktyg inom försvarsunderrättelseverksamheten som det är viktigt att värna den personliga integriteten och en väl fungerande granskningsverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering § 6 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering betänkande 2019/20:AU7 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering 7 (M): Fru talman, ledamöter och åhörare! Utvecklingen för svensk jämställdhetspolitik har i vissa delar stannat av, och i andra delar går den åt helt fel håll. Vi firar nu av allmän och lika rösträtt och har fantastiska landvinningar bakom oss att glädjas åt. En fri, utbyggd barnomsorg har möjliggjort för kvinnor att delta på arbetsmarknaden. En avgiftsfri skola har bidragit till att ge var och en möjlighet att bygga sitt liv och sin framtid i oavsett var man kommer från, vad ens föräldrar heter eller arbetar eller om man är flicka eller pojke. På vissa områden har dock utvecklingen stannat av. Kvinnors sysselsättningsgrad är fortfarande hög, men tittar vi på hur många timmar kvinnor arbetar ser det inte lika ljust ut. Kvinnor tar i större utsträckning än män ansvar för det obetalda hemarbetet, vilket påverkar kvinnors löneutveckling. Kvinnor har lägre lön än män. Kvinnor får i förlängningen också lägre pension på grund av detta, lägre än män. Kvinnor äger också hälften så mycket som män och har ett lägre sparande. På område efter område ser vi att detta får konsekvenser för jämställdheten i , och här måste politiken möta upp med relevanta reformer. På andra områden ser vi att utvecklingen inte bara har stannat av utan faktiskt går åt fel håll. Ett exempel på det är att sexualbrott mot unga kvinnor har ökat . är det bara 5 av 100 våldtäkter som upp. Nästan hälften av de unga tjejerna uppger att de är oroliga för att gå ut och väljer en annan färdväg eller ett annat färdsätt på grund av oro för att utsättas för brott. Ett annat exempel är utvecklingen av hedersförtrycket i . I en forskningsundersökning uppger så många som 240 000, nästan en kvarts miljon, av elever att de lever under någon form av hedersförtryck eller hedersnormer som begränsar dem i deras livsval och vardag och därmed begränsar deras frihet att kunna leva sina liv som de önskar. Därför är det viktigt att det centrum som finns vid och som har till uppdrag att samla kompetens och kunskap om hedersfrågor permanentas och får möjlighet att utveckla sin verksamhet och kompetens. Även Nationellt centrum för kvinnofrid i måste bli permanent och få möjlighet att utveckla sin verksamhet. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi har därför ett antal reservationer i dagens betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation nr 2. 8 (SD): Jag yrkar bifall till reservation nr 7. har det gått exakt deklarerade att den är världens första feministiska sådan. En bra och viktig symbolhandling tyckte vissa; en onödig och intetsägande plakatpolitik ansåg andra. Oavsett vilken uppfattning man har om den saken kan nog alla instämma i att det är en benämning som förpliktar och något man behöver leva . Ord kan trots allt vem som helst yttra, men faktisk politisk handling är svårare. Något som också kan vara svårt är att skriva ett anförande. Det fick jag erfara när jag inför denna debatt drabbades av så kallad skrivkramp. Efter en stunds panik insåg jag dock att jag kunde rädda situationen genom att damma av mitt anförande om kvinnors otrygghet . På detta område har utvecklingen nämligen inte gått framåt. I mitt anförande hänvisade jag till Nationella trygghetsundersökningen , som då var ganska dyster läsning. När jag hänvisar till undersökningen gör jag det tyvärr inte i mer positiva ordalag. Otryggheten består och är ett alltmer ovälkommet inslag för många fler. Något som särskilt utmärker sig i förra årets upplaga av undersökningen är att bland kvinnor i åldersgruppen 20–24 uppger att de är rädda för att utsättas för någon form av sexuellt angrepp. i samma åldersgrupp uppger att de har tagit en annan väg för att undvika att bli utsatta för någon form av övergrepp. Vi kan alltså konstatera att vi nu har nått en punkt där kvinnor aktivt ändrar sina egna vanor och beteendemönster för att undvika att utsättas för brott. Kvinnor känner sig så pass otrygga att de självmant väljer att begränsa sin egen frihet till rörelse utomhus. Vi har med andra ord hamnat i en situation där unga killars och tjejers beteendemönster och villkor utmanas och är jämställda. Då är det naturligtvis också värt att nämna att inte heller unga killars villkor utomhus alltid är jättebra, även om de absolut inte kan jämföras med tjejers utsatthet i just det här fallet. Jag måste säga att jag saknar en större diskussion om den här aspekten av jämställdhetsfrågan, och jag tror inte att jag är ensam om det. Jag tror inte att jag är ensam om att uppleva att den här typen av frågor ofta får stå tillbaka till förmån för andra frågor. Det är naturligtvis inte någonting man kan lasta enbart regeringen för, även om jag personligen hade hoppats och förväntat mig mer av den. Det kan ibland upplevas som att unga kvinnor ska acceptera situationen och lära sig att leva med den. De gånger frågan har lyfts fram av andra partier har regeringens svar ofta inte varit upprördhet och ilska över själva situationen med otryggheten i sig, utan man har snarare blivit upprörd över att frågan har lyfts fram över huvud taget. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Ett tydligt exempel på detta var när ledare lyfte fram ituationen med tjejers otrygghet i . Motreaktionen då blev inte att visa sympati med tjejerna som upplevde otrygghet och att visa förståelse för och ilska över situationen.