prot · H80937 · 2020-11-18 00:00:00 — har dock FN alltmer försvagats då säkerhetsrådets fem permanenta länder inte når konsensus, använder sig av vetorätten och blockerar FN-gemensamma insatser för att främja fred, stabilitet och respekt för mänskliga rättigheter. och går ofta åt samma håll som , och håller samman. Egna geopolitiska och ekonomiska intressen går före insatser för fred, krishantering och lösning av väpnade konflikter. Några av FN:s viktigare beslut är resolutionen och genomförandet av Agenda 2030. FN är en unik och viktig organisation som samlar världens stater till att arbeta för fred och säkerhet på samma sätt. firar FN sitt 75-årsjubileum. Det är värt att uppmärksamma och fira, men det manar också till diskussion om organisationens arbete framåt. som FN på många sätt bidrar till en fredligare, säkrare och rättvisare värld är det en organisation med stora problem. befinner sig som FN-medlem bredvid en rad länder, varav många har en syn på demokrati, internationell rätt, korruption och mänskliga rättigheter som skiljer sig markant från vår egen. har dessutom alltför ofta brustit i handlingskraft när de allra viktigaste värdena stått på spel. förmådde inte att agera för att stoppa terrorgruppen folkmord på de kristna minoriteterna syrianer och kaldéer samt på yazidier i . Flera försök att i anta resolutioner mot regimer som begår brott mot mänskligheten har blockerats av och , trots att världssamfundet har en skyldighet att ingripa i och med principen responsibility to protect. FN är i alltför hög utsträckning handlingsförlamat på grund av vetorätten i säkerhetsrådet. Andra exempel är situationen i , , och det pågående kriget mellan och om regionen . Trosfränder och bundsförvanter tillåts att aktivt förvärra och förlänga väpnade konflikter runt om i världen där tusentals oskyldiga dödas och skadas och tvingar flera tusen invånare på flykt. För att FN ska kunna visa handlingskraft behöver vetorätten i säkerhetsrådet begränsas, och behöver verka för detta. Det är även viktigt att FN höjer tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer tilltron till FN inte att kunna kvarstå. Krigsförbrytelser, folkrättsbrott, folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten måste kunna stoppas och förövare lagföras. Generalförsamlingen och dess utskott måste också moderniseras och effektiviseras. Det finns tydliga brister i arbetet i för mänskliga rättigheter, främst på grund av att rådet består av medlemsländer som konsekvent själva bryter mot de mänskliga rättigheter rådet är utsett att försvara. bör spela en aktiv roll i reformeringen av FN-systemet och verka för att särskilda kriterier ska införas för att ett land ska få en plats i . Det har gått antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Det var första gången medlemsstaterna agerade för att införa ett övergripande jämställdhetsperspektiv i FN:s fredsarbete. I länder som genomgår eller genomgått krig och katastrofer är kvinnor särskilt utsatta. måste därför kräva att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och i det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal. Kraftfulla åtgärder krävs också för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och för att värna kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa. EU kan göra mer, och här har ett viktigt ansvar för att verka för att resolutionen ska efterlevas. Det handlar bland annat om att resolutionen ska efterlevas i samtliga konflikter där unionen är involverad. Det måste även råda nolltolerans mot sexuella övergrepp och andra brott bland FN-personal, såväl uniformerad som civil. Pandemin har allvarligt försvårat ansträngningarna att nå Agenda 2030-målen. Coronapandemin har varit förödande för och andra delar av världen både vad gäller hälsa och ekonomi. Världens låg‑ och medelinkomstländer riskerar dock att drabbas ännu hårdare. Här har FN givetvis ett stort ansvar att samordna insatser och lindra konsekvenserna av pandemin. Redan före pandemin hade framstegen med att minska och utrota världens hunger och fattigdom stannat av. Det krävs nu krafttag om vi ska nå de globala målen . Det handlar om solidaritet, om medmänsklighet och om att stå upp for människovärdet. är troget FN-ledda insatser och bistår militärt vid behov. Vi är dessutom en stor bidragsgivare. ska fortsätta att bidra till fredsbevarande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom FN och verka för reformarbete inom organisationen. har unika befogenheter och kan anta resolutioner som är folkrättsligt bindande för alla FN:s medlemsstater, såsom sanktioner och fredsinsatser. Låsningar i samt att FN-organ leds eller representeras av stater som inte lever upp till krav på respekt för mänskliga rättigheter är inte acceptabelt. Därför anser att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet ska begränsas och för en reformering av för de mänskliga rättigheterna och att bör verka för att visselblåsare ska kunna agera utan hinder när de stöter på felaktigheter inom organisationen samt arbeta för att förbättra skyddet för FN:s experter och utsända. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4 samt den gemensamma reservationen 5, som och Liberalerna är ense om. 21 (C) replik: Tack, , för ett engagerat anförande för kvinnors rättigheter! Men, herr talman, jag hörde i detta engagemang ett uttalande som jag tänkte att jag måste ge möjlighet att justera, åtminstone för protokollet. Jag hörde nämligen att talade varmt för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa, men jag hörde inte rättigheter. Jag vill försäkra mig om att också vill stå upp för just kvinnors rättigheter att bestämma själva, så att det inte bara handlar om den sexuella och reproduktiva hälsan utan faktiskt också om rättigheterna. Min fråga, herr talman, gäller ett klargörande. 22 (KD) replik: Tack, , för frågan! Jag nämnde att det behövs ett övergripande jämställdhetsperspektiv, för vi ska se människor som jämlika i alla sammanhang, utan skillnad. För oss kristdemokrater är en av de viktigaste grundpelarna, som finns i vårt principprogram, att alla människors lika, unika och okränkbara värde ska värnas oavsett kön, sexuell tillhörighet, hudfärg, etnicitet, ålder och så vidare. Det råder inga tvivel om att kvinnor ska ha lika rättigheter. Alla människor föds fria och är lika. 23 (C) replik: Ska jag tolka detta som att också står bakom det som vi lyfter upp i alla sammanhang, nämligen SRHR, vilket innebär att det handlar om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det är detta som är den centrala frågan i diskussionen. Vi ser i den globala diskussionen, herr talman, att det är många länder som tycker att hälsa går bra medan rättigheter för kvinnor att själva bestämma över sin kropp och rättigheten att kunna få en laglig och säker abort inte är något som man tycker hör hemma där. Därför förkortar man gärna till SRH. Min fråga om ett förtydligande gäller detta, för att säkerställa att står bakom också rättigheterna och SRHR i dess helhet. 24 (KD) replik: Jag instämmer helt i det du sa. Kvinnors rätt till sin egen kropp och kvinnors rätt till abort enligt svensk lag står vi bakom. Det finns inga skiljaktigheter i dessa frågor. Som jag nämnde tidigare gör inte skillnad på människovärde och rättigheter utifrån kön, utan vi är alla människor och har lika rättigheter. Det handlar om sexuell läggning, rätten till jämlika löner och alla möjliga rättigheter. ser ingen skillnad där utan står bakom det precis som du. Vi hade ett seminarium via webben om detta , där Kvinna till Kvinna och många andra organisationer deltog och där jag medverkade från . De frågor som du nämnde lyfte jag upp varmt i diskussionen. 25 (S): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. debatterar vi utrikesutskottets betänkande 8 om . FN är inte en perfekt organisation utan har stora brister. Det behövs sannerligen reformer både när det gäller hur beslutsfattande går till och ökad effektivitet, minskad korruption, bättre representativitet och en anpassning efter hur världen har förändrats sedan FN bildades . Men det är lite som man brukar säga om demokratin, att det är världens sämsta statsskick – om man bortser från alla andra. FN har stora brister och behöver reformeras, men det är den bästa globala samarbetsorganisation vi har. är ryggraden i det internationella systemet och är centralt för en regelbaserad världsordning. Det är en världsordning som är alltmer ifrågasatt och utmanad när antalet auktoritära regimer växer, när multilateralismen överges och när demokratin är på tillbakagång på allt fler håll i världen. De globala utmaningarna blir alltmer uppenbara i skuggan av coronapandemin och inför det existentiella hot som klimatförändringarna innebär. mer än någonsin behövs FN, och ska fortsätta med sitt historiskt starka engagemang för FN. FN har också en avgörande roll för hantering av konflikter i världen och för att ge legitimitet åt internationella krishanteringsinsatser. För att FN ska stärkas anser vi att ytterligare åtgärder behövs för ett reformerat säkerhetsråd som på ett mer effektivt och legitimt sätt kan uppfylla sin uppgift enligt FN:s stadga och att det är fortsatt angeläget att kringskära vetorätten och helt avskaffa den vid situationer av massövergrepp. Vi är också fortsatt positiva till ett utvidgat säkerhetsråd med ökad geografisk representation från i första hand . När det gäller FN:s reformering i övrigt har FN:s generalsekreterare lanserat en bred reformagenda med tre huvudspår: organisationsfrågor, fred och säkerhet samt utvecklingsfrågor och genomförandet av Agenda 2030. Vad gäller organisationsfrågor har generalsekreteraren bland annat aviserat att han vill göra FN mer effektivt, öka insynen, förenkla regler, förbättra skyddet för visselblåsare, förbättra kommunikationen med allmänheten och öka jämställdheten. En rad olika rapporter har presenterats, bland annat om kvinnor inom FN-systemet. Vi och regeringen stöder reformagendan, som syftar till att anpassa organisationen till nya globala utmaningar. Regeringen bör verka för att FN ska moderniseras och bli starkt och ändamålsenligt, bland annat för genomförandet av Agenda 2030. I betänkandet uppmuntrar vi särskilt till reformer som syftar till att stärka kvinnors roll inom FN-systemet och välkomnar generalsekreterarens ambitioner på området. Det är viktigt att fortsätter att vara en kritisk vän till FN och en stark röst för ett mer effektivt och transparent FN. När det gäller FN:s arbete med de mänskliga rättigheterna görs detta i en mängd olika forum. I betänkandet finns motioner gällande för mänskliga rättigheter, det så kallade . står inför en rad utmaningar, och stater som är medlemmar i uppvisar själva stora brister vad gäller de mänskliga rättigheterna. Vi menar precis som tidigare att både och EU måste fortsätta att vara starka aktörer i i syfte att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt för trovärdighet att de länder som ingår i rådet respekterar de mänskliga rättigheterna. 26 (L): Under den korta tid som jag har till mitt förfogande vill jag framför allt uppehålla mig vid frågan om så kallade MR-råd. Jag vill yrka bifall till reservation 5 som är en gemensam reservation från Liberalerna och och rör just . var mycket aktivt i att skapa detta människorättsråd i . Det skapades 2006. Tanken var att föra arbetet för mänskliga rättigheter framåt i världen. Men det har blivit precis tvärtom, och det kunde vi se redan från dag ett. MR-råd är till brädden fyllt av diktaturregimer, av sadistregimer, människorättskränkare och skurkar. De har helt lamslagit arbetet. Det har gått så långt att de hyllar varandra. Detta är egentligen den enda institution i som verkligen på allvar ska granska människorättsbrott. Men det har blivit den institution som försvarar människorättsbrott. är en skam för världssamfundet. Det är en parodi på rättighetsarbete, och det är en lekstuga för diktaturer. Tyvärr har också ett ansvar i detta, eftersom vi var så pådrivande för att skapa detta råd. Ett axplock av de länder som sitter i människorättsrådet , länder som kommer att ta plats och länder som har suttit där : , , , , , , , , , , , och . Är det dessa länder, dessa stater och dessa regimer som vi tycker ska ha ansvar för arbetet för mänskliga rättigheter i FN? Det är ju helt absurt. Det enda rimliga är att man lägger ned detta människorättsråd och skapar ett nytt organ där man sätter upp kriterier för vilka som ska vara med. Länder som till exempel hänger oppositionella i lyftkranar bör rimligen inte ansvara för människorättsarbetet i världssamfundet. Länder som sätter elchocker under fötterna på oberoende journalister är väl inte heller riktigt lämpliga att granska människorättsövergrepp i världen. Men inget av detta händer. Gång på gång flyttar skurkarna och sadisterna fram sina positioner inom världssamfundet. De har helt lamslagit arbetet för mänskliga rättigheter i FN. Vi vet alla vad som har hänt i . Tiotusentals människor har fängslats, det har varit ett massivt övervåld från regimen och så vidare. Bland de länder som då tog till orda, hyllade regimen i och lovordade framsteg för mänskliga rättigheter var , , , , , , , och . De talade om att alla belarusier åtnjuter mänskliga rättigheter och att regimen har gjort stora framsteg och så vidare. Detta är en fars. Så här kan vi inte ha det. måste på allvar börja flytta fram sina positioner för att kräva en ordentlig förändring av människorättsarbete. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform § 14 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform betänkande 2020/21:SoU2 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform (prop. 2019/20:164) 27 ACKO ANKARBERG (KD): debatterar och fattar beslut om den första delen av en större reform som ofta kallas God och nära vård. Bakgrunden är att vi konstaterat att primärvården utgör 17–av den totala hälso- och sjukvården. säger vi och vill vi att primärvården ska vara basen i hela vården. Det är svårt för primärvården att vara en stabil bas när det är för få distriktsläkare, för få distriktssköterskor och för få andra professioner som arbetar inom primärvården. Jag är därför glad över att regeringen tog initiativ till den utredning som ligger till grund för den större reform som har påbörjats och som jag uppfattar att det finns en bred politisk enighet om. För den som arbetat länge i primärvården känns det förmodligen lite tröstlöst. Utredningar, regerings- och riksdagsbeslut kommer och går utan att förutsättningarna för en fungerande primärvård förbättras. måste vi se till att de goda intentionerna förverkligas. Det är nog nu eller aldrig. Låt mig först få berätta varför vi måste lyckas med förändringen och sedan vad som krävs för att det ska kunna förverkligas på bästa sätt. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform Vi har en god vård i . Men vi har bristande tillgänglighet och bristande samordning. Många patienter tvingas själva samordna och hålla ihop vården. Inte minst gäller detta patienter med kroniska sjukdomar och patienter med flera olika sjukdomar och besvär. Den kommunala hälso- och sjukvården utgör av den totala hälso- och sjukvården men upplever ofta brister i samordningen med övrig hälso- och sjukvård. Sjukvårdens del i äldreomsorgen behöver stärkas. Primärvårdens egna medarbetare är för få och har därmed för många patienter att ta ansvar för. Det gör att alla patienter inte får en fast läkarkontakt med en namngiven läkare. Den fasta vårdkontakt man behöver med exempelvis en arbetsterapeut eller med en äldresjuksköterska blir inte heller möjlig när patientunderlaget är för stort i förhållande till de medarbetare som finns. Sjukhusvården å sin sida upplever svårigheter när primärvård och hälso- och sjukvård inte har förutsättningar att göra sin del. Mitt i allt detta står patienten omgiven av en massa vård, men vård som alltför ofta inte är samordnad. Det är svårt att kunna bygga den relation som behövs för att vården ska fungera på bästa sätt. Det finns en patientsäkerhetsrisk när vården inte är samordnad, och det är riktigt allvarligt. Vi behöver göra ett omtag och göra förändringar som möjliggör en god, nära och samordnad vård som stärker hälsan. Men vad krävs då för att vi ska kunna förverkliga detta? Vi behöver tydliggöra primärvårdens uppdrag. Det gör vi bland annat genom beslut om primärvårdens grunduppdrag. Jag är glad över att utskottet enades om att göra en ändring i regeringens förslag i denna del, så att primärvårdens grunduppdrag också innehåller hälsofrämjande, rehabilitering och uppsökande verksamhet. Det är en viktig förändring som utskottet är enigt om. Det kräver vidare att resurser finns. Vi måste anslå resurser så att uppdraget kan förverkligas. Det krävs fler medarbetare om det ska kunna genomföras. Det krävs också ett tak för hur många patienter en läkare kan ha. Har man en avgränsad lista blir det möjligt för distriktsläkaren och distriktssköterskan att ge en samordnad och säker vård. Det motsatta gäller också. Har man alltför många patienter blir det ett omöjligt uppdrag, och patientsäkerheten riskeras. Regeringens skriver i propositionen att de längre fram kommer att lägga fram förslag som kopplas till en fast läkarkontakt och möjligheten att ha en avgränsad lista och att också kunna sätta ett tak för hur många patienter man har. Eftersom vi ännu inte sett nästa proposition och inte vet vad den konkret innehåller föreslår vi kristdemokrater redan nu detta genom ett yrkande. Jag vill därför i sammanhanget yrka bifall till reservation 17 under punkt 12 om patientansvar per fast läkarkontakt. I motion med anledning av regeringens proposition lyfter vi fram flera frågor. Det handlar bland annat om det som händer under den pandemi som pågår och som är positivt. Det finns sådana delar. När hälso- och sjukvårdens medarbetare blixtsnabbt ställde om för att klara pandemin valde man att ta bort en del administrativa rutiner, rutiner som kunde undvaras eftersom de inte var kopplade till patientsäkerhet. Många medarbetare inom vården har berättat om hur positivt detta var och är. Vi menar att det finns anledning att överväga vilka av dessa administrativa rutiner som behöver återföras och vilka vi kan avstå från permanent. Om vi kan minska vårdpersonalens administrativa börda bör vi göra det. Det får en effekt även för primärvården och för en god och säker vård. Därför har vi lämnat förslag om det. Ta till vara erfarenheterna från professionernas arbete under pandemin! Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform Avslutningsvis välkomnar den första propositionen om en god, nära och samordnad vård. Vi lämnar flera förslag som vi menar behövs för att detta ska kunna förverkligas. Jag yrkar bifall till reservation 17 under punkt 12. 28 (M): Runt omkring oss ökar nu smittspridningen av det virus vi har lärt känna som eller covid-19, och ansvaret att hålla avstånd och vidta alla åtgärder för att bidra till att smittan inte sprids ytterligare faller tungt på oss alla. När vi nu sitter här i kammaren nås vi av beskedet om 96 nya dödsfall; det är dagens rapportering. Detta ökar lavinartat, och det är mycket skrämmande. Här i kammaren har vi dragit ned antalet personer till ett minimum. Vi gör också vårt bästa för att mesta möjliga arbete ska ske säkert, vilket ofta innebär att det sker digitalt. Om vi nu ska hjälpa våra hjältar i sjukvården och undvika att smitta våra nära och kära samt dem av våra nära som har sämre förutsättningar att klara smittan – och ytterst rädda liv – måste vi alla ta ansvar och förstå att det är allvar. Livet måste just nu levas på helt andra premisser än tidigare – bara så kan vi se framåt och glädjas åt det som kommer efter detta, för det finns förstås ett slut. Men måste vi hjälpas åt och fatta att det här gäller oss alla, inte bara några eller vissa. Vid sidan av covidvården behöver den övriga vården fungera. För ett land som , med obalans i systemet på det sätt som kollegan beskrivit, blir det svårare att hantera den vårdskuld som då upparbetas, det vill säga de vårdköer som byggs på. Därför är det viktigt, herr talman, att arbetet med att utveckla vår primärvård fortgår. Om detta handlar dagens debatt. Låt oss först slå fast att regeringens proposition är ett steg i rätt riktning och innehåller delar som vi moderater länge krävt. Den innehåller en tydligare definition av primärvårdens uppgifter och grunduppdrag. Det finns delar vi saknar, och vi ser fram emot att detta ska byggas ut. Man kan säga att den är ofullständig, men fortsättningen är förhoppningsvis någonting vi kan fortsätta att vara överens om på det sätt som vi är i denna proposition. För de allra mest sköra och sjuka och för de allra mest sjuka äldre patienterna krävs störst förändringar. Deras behov av kontinuitet behöver slås fast, liksom deras behov av nära vård. Ett samlat och samordnat omhändertagande av de mest sköra och sjuka är en av de allra största möjligheterna att höja kvaliteten och effektiviteten när det gäller patienternas vård och omsorg. För detta behövs bland annat en mer utbyggd nära vård, såsom primärvård, mer av flexibel och mobil hemsjukvård och mer av snabbt tillgänglig digital nära vård. Ett stort och alldeles för vanligt problem är att många sjuka – ofta äldre, multisjuka och kroniskt sjuka – tvingas att åka till sjukhusens akutmottagningar för saker som hade kunnat åtgärdas nära, i deras hem eller inom delar av primärvården. Att vara hänvisad till sjukhusens akutmottagningar skapar stress, väntan och oro för dessa sköra och sjuka människor. I många andra länder ser det inte alls ut på det här viset – varför ska det då göra det här? Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds-reform På några punkter anser vi moderater att reformen är ofärdig. Liksom många remissinstanser anser vi att regeringen behöver bredda definitionen av primärvård. Vi föreslår också att ett system med vårdteam införs, i första hand till äldre, multisjuka och personer med kroniska sjukdomar. Den fasta läkaren ska ansvara för sina listade patienter och samordna den vård och omsorg som krävs med multiprofessionella vårdteam. Att patienter känner sin läkare skapar tryggare patienter och ger en tryggare vård. Därtill måste det arbetas för att fortbildningen för vårdens och omsorgens medarbetare i hälsofrämjande insatser ska göras obligatorisk. Svensk sjukvård måste ha ett starkare fokus på förebyggande hälsoarbete, och då måste dess medarbetare ha denna kompetens. Vår följdmotion rymmer fler förslag, och vi står förstås bakom alla dessa liksom samtliga våra reservationer. För tids vinnande yrkar jag dock bifall endast till reservation 1. är ett land där invånarna har vant sig vid sjukvårdsköer; det är nästan något självklart. Att då tänka sig att det finns länder som inte har sjukvårdsköer är för en svensk något främmande. Men att äntligen arbeta med att få en bättre balans i ett system som är ett av världens mest sjukhustunga är helt avgörande för att kunna få en bättre tillgänglighet och en bättre kontinuitet. Därför välkomnar vi moderater denna proposition. Den är ett steg åt rätt håll, men det behöver göras mycket mer. 29 PER RAMHORN (SD): Det är ett välkänt faktum att svensk hälso- och sjukvård uppvisar goda medicinska resultat. Detta är mycket positivt, och det behöver naturligtvis värnas även framöver. visar jämförelser att dagens hälso- och sjukvårdssystem i vissa delar inte motsvarar befolkningens förväntningar, trots de goda medicinska resultaten. Framför allt handlar det om vårdens bristande tillgänglighet och kontinuitet. Antalet patienter som väntat betydligt längre än vårdgarantins tidsgräns har ökat ända . Detta är något som vi ser mycket allvarligt på och som vi har påtalat i många sammanhang .