prot · H70959 · 2020-01-16 00:00:00 — Tyvärr måste jag säga att det finns länder som motsätter sig att mänskliga rättigheter nämns i förhållande till artikel 6. Där är vi i världen, och det är ytterst beklagligt. När det handlar om Corsia ser vi att det är ett första steg i att även flyget ska ta någon form av klimatansvar och börja arbeta med det. Man måste få bort utsläppen. Vi är långt ifrån där vi behöver vara. Vi vet ju vad forskningen säger. Alla utsläpp måste bort till mitten av detta århundrade om vi inte ska få en klimatkris. Det kan också handla om att vi får en mycket stor användning av negativa utsläpp genom CCS. Här har vi varit noga med att Corsia inte ska ersätta att flyget ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Vi såg i går att röstade ja till kommissionens , där man bland annat föreslog att sjöfartens utsläpp skulle införlivas i utsläppshandelssystemet. Det är mycket som behöver skruvas på vad gäller dessa frågor. Vi får ta det steg för steg. Vår hållning är att det är oerhört viktigt med mänskliga rättigheter och additionalitet och att det exempelvis ska handla om permanens i skogsprojekt. Vi har föreslagit inom Corsia att det i skogsprojekt ska vara permanens, så att man inte avverkar eller liknande. Då ger det ingen klimateffekt. Departementet har en kontinuerlig dialog med , och vi har naturligtvis, utifrån de tidningsartiklar som har varit, haft ytterligare dialog. Vi har en tydlig bild av att vi följer de riktlinjer som finns. Och jag vill upprepa att inte ingått i några nya CDM-projekt. Men de vi redan har ingått i löper till 2022, och dem avvecklar vi inte, för det vore väldigt ansvarslöst att göra det. Spisprojekten är av en helt annan karaktär. Det är inte spisar som delas ut gratis, förutom i ett av projekten. Man har följt upp och funnit att det finns fungerande system för underhåll och reparation. Det här är ett också ett bra kvitto på det som för övrigt förra årets Nobelpristagare vad gäller bistånd pekar på: att det för ett framgångsrikt bistånd kan handla om att man köper och är engagerad i någonting. Just de här spisprojekten har vi ingen anledning att tro att de inte fungerar. 13 (V): Även om vi skulle önska det är det inte så att avskaffar klyftorna som finns i världen. Det finns en rik värld och en fattig värld, och så finns det rätt mycket däremellan också. Visst är det jättebra med internationellt samarbete på klimatområdet, men det som oroar mig är att utsläppskrediter kommer att fortsätta att finnas kvar. Med Corsia kommer vi att få otroligt mycket nya utsläppskrediter. När det blir mycket utsläppsrätter på samma gång vet vi att man vill rulla ut dem fort, och då är risken uppenbar att det blir dålig kvalitet i dem. Jag har en konkret fråga. Är det så att även Corsia kommer att omfattas av artikel 6 i ? Jag vill också ha svar på om ministern anser att Corsia är ett effektivt sätt att minska flygets utsläpp. Vad gäller klimatprojekt har regeringen inte tillåtit några nya utsläppskrediter . Det är bra. Men regeringen har ju ansvar för det som pågår här och , och jag tycker att man ska reagera kraftfullt om man ser stora felaktigheter. Jag tycker kanske inte att den dialog som förs med är det kraftfullaste verktyget. Regeringen skulle i stället kunna uppmana att göra en egen granskning av alla utsläppsminskningsprojekt som man har i utvecklingsländer. Det gäller också , som historiskt sett har varit en väldigt stor uppköpare av projekt i utvecklingsländer. Min sista fråga rörde de 6 000 bönderna som har blivit tvångsfördrivna från sina marker. Vad gör ministern åt det? Har de fått någon kompensation? 14 Miljö- och klimatminister (MP): Det stämmer att stöder det som pågår inom för att också flyget ska ha ett klimatmål och för att man ska minska utsläppen och vara i linje med 1,5-gradersmål. Vi anser inte heller att Corsia räcker som styrmedel, så vi behöver fortsätta att se till att flyget ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Vi driver även på för att man internationellt ska ha möjlighet att beskatta flygbränsle. Vi driver på för att biodrivmedel ska kunna blandas in, och vi vill förstås också se till att vi minskar onödigt flygande. Huvudmålet är att även flyget måste klara mål om , och steg för steg måste vi ta oss dit. Kommer utsläppskrediterna inom Corsia att täckas av artikel 6? Jag måste svara nej på detta. Det är inte alls samma avtal, så det gör det inte. Däremot driver vi samma principer vad gäller Corsia. Vår ingång är egentligen att man inte ska ha krediter, utan att man ska se till att minska sina egna utsläpp också. Jag kan inte svara på vilken ersättning de 6 000 bönderna har fått. Jag vet att man har uppföljning tillsammans med den ugandiska staten och projektdrivaren, som heter . Man har uppdagat missförhållandena och förbättrat förhållandena för lokalbefolkningen, bland annat i form av bättre tillgång till mat och vatten. Man har också dialog med lokalbefolkningen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2019/20:158 om regeringens tillåtlighetsprövning 15 Miljö- och klimatminister (MP): har ställt tre frågor till mig mot bakgrund av att regeringen har förbehållit sig att pröva tillåtligheten av en tilltänkt verksamhet vid Preemraff i . Hon har frågat hur jag motiverar att regeringen övertar processen från våra domstolar i det här skedet av processen, om jag kan garantera att regeringen inte tar över en tillåtlighetsprövning när dom har fallit i den första instansen, hur jag ser på svensk exportpolitik som en del av klimatpolitiken och vilka åtgärder som vidtas för att öka svensk export. Regeringens prövning av tillåtligheten av verksamheter regleras i 17 kap. . Utgångspunkten är att tillstånd till miljöfarlig verksamhet prövas av mark- och miljödomstolarna eller miljöprövningsdelegationerna. Regeringen har dock en möjlighet att förbehålla sig tillåtlighetsprövningen av vissa ärenden enligt . Det gäller bland annat om verksamheten kan antas få en betydande omfattning i fråga om att motverka syftet med , som är att främja en hållbar utveckling. Regeringens prövning av tillåtlighet görs – precis som i domstol och miljöprövningsdelegation – utifrån reglerna i och gällande EU-rätt. Regeringens beslut att förbehålla sig tillåtlighetsprövningen av en verksamhet sker som regel efter underrättelse från en myndighet eller kommun. Gällande Preemraff fattade regeringen beslut om att förbehålla sig prövningen av tillåtligheten efter underrättelse från . Det är en fördel om denna underrättelse kommer i ett tidigt skede, men det finns ingen bortre tidsgräns för när den kan ske. I fallet Preemraff inkom denna underrättelse efter att målet överklagats till Mark- och . Jag kan inte spekulera i regeringens framtida handlande, eftersom en saklig bedömning måste göras i varje enskilt fall. Däremot vill jag poängtera att det är fördelaktigt om regeringen underrättas i ett tidigt skede av en prövningsprocess. Att regeringen i det fall som nämner har förbehållit sig tillåtlighetsprövningen beror på att den planerade verksamheten vid Preemraff kan antas komma att ha en stor påverkan på möjligheten att nå klimatmålen. Regeringen överlämnade den första klimatpolitiska handlingsplanen till . Den övergripande ansatsen i handlingsplanen är att öka ansträngningarna för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden. Det gäller även exportpolitiken. välstånd är byggt på att innovativa exportföretag har förnyat och ställt om sin produktion och sina produkter i takt med att marknaderna har förändrats. Med ambitiösa klimatåtgärder stimulerar vi den innovationskraft som behövs för att vi även ska ha starka exportföretag. Att svenska företag går i bräschen genom utveckling, kommersialisering och export av klimatsmarta produkter och tjänster kan dessutom innebära att utsläppen minskar både i och globalt på de marknader till vilka dessa företag exporterar. Svenska företag visar på detta sätt hur vägen till ett fossilfritt välfärdssamhälle ser ut. För att stärka den svenska exporten har regeringen, tillsammans med Liberalerna och , lanserat en utvecklad export- och investeringsstrategi för att skapa jobb och tillväxt i hela landet. nya export- och investeringsstrategi ska bidra till de globala målen för hållbar utveckling i Agenda och till uppfyllandet av . vill jag bemöta påpekande om att endast står för av de globala utsläppen och att klimatfrågan är global. Regeringen har ett ansvar att bedriva en politik för att nå de miljö- och klimatmål som riksdag har slagit fast. Enligt klimatmålet ska nettoutsläppen av växthusgaser vara noll 2045. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. politik har betydelse långt utanför landets gränser. Att vi fortsätter att gå före i klimatfrågan är något som också får andra länder att följa efter och våga ta steg framåt. 16 (M): Tack, statsrådet, för svaret! , och – har domstolarnas oberoende i flera länder undergrävts genom auktoritära politiska beslut och ingripanden. Kritiken från omvärlden, inte minst från , har på goda grunder varit hård och entydig. Tyvärr visar den inte samma engagemang för att stärka rättsstaten här hemma. Förstärkningar av domstolars självständighet dras i långbänk. Nödvändiga tillskott av resurser uteblir. Och det senaste: Regeringen drar sig uppenbarligen inte för att kliva in och politiskt överpröva domstolars beslut. beslutade regeringen att ta över den rättsliga prövningen av drivmedelsbolaget av raffinaderiet i från Mark- och . Det betyder att det blir regeringen som bestämmer om företaget får bygga ut eller inte – detta sedan Mark- och miljödomstolen vid först godkänt Preems planer. Det beslutet överklagades sedan till Mark- och , som tog upp målet. Men först därefter klev regeringen in på banan och ville ta över prövningen. Mot detta förfarande har många juridiska experter varit mycket kritiska. Man kan säga att förlorar i första instans, är missnöjda med detta och tar då över prövningen. Vi vet också att statsrådet i Ekots lördagsintervju har sagt att det absolut inte är hållbart att investera i den typen av verksamhet. För mig framstår det som att regeringen redan har dömt i frågan innan man har gjort prövningen. Tänk om en nämndeman hade sagt att alla misshandelsfall borde leda till fängelse, men just denna misshandel ska prövas enskilt. Det hade blivit ett ramaskri, och rättegången hade fått tas om. Det kommer också som en överraskning att klimatlagen kan användas för att ta över processer i ett sent skede. När klimatlagen lades fram sa Lagrådet nämligen att den var vag och inte hade några skarpa rättsliga konsekvenser. vet vi att genom klimatlagen har infört en ny institution i , nämligen den att regeringen mitt i en domstolsprocess kan överpröva domstolens beslut om tillstånd för att pröva verksamheten utifrån koldioxidutsläpp. Jag tycker att en regering ska vara ärlig och säga att när man inför en ny lag är bevekelsegrunden att regeringen ska kunna pröva koldioxidintensiva verksamheter och huruvida de ska få ligga i eller inte. Det hade varit ett ärligt sätt att säga att det är det här regeringen vill göra och det är det som ska prövas. Då blir den omedelbara konsekvensen för företagare, tänker jag mig, att undra vem som står näst på tur. Är det min verksamhet? när jag ska ansöka om ett nytt tillstånd som tar , är krångligt och kostar mycket att ta fram, är det inte bara den långa tiden jag ska oroa mig över, utan det är också att regeringen ska ta över min tillståndsprocess för att pröva den mot något som min ansökan inte har handlat om. Det är inte nog med att jag kan få ett bra beslut i första instans – det räcker inte, och det stannar inte där – utan regeringen kan kliva in och säga att beslutet inte gäller och att frågan ska prövas mot något annat än vad ansökan gäller. Jag ställer mig frågande till agerandet, och jag undrar hur regeringen egentligen ser på detta. Jag menar som moderat att ändamålet här inte medlen. När man bekämpar monster måste man vara noga så att man inte själv blir monstret. Hur ser statsrådet på detta? 17 Miljö- och klimatminister (MP): Jag välkomnar frågan så att vi kan förklara för klimatpolitiska talesperson hur processen går till. Först och främst är det absolut inte ovanligt att regeringen provar tillåtligheten av stora verksamheter. Till exempel kan nämnas vägprojekt som E4 Förbifart , Ostlänken, det slutliga förvaret av kärnbränsle i och en ny farled till . Alla dessa ligger på regeringens bord. Sedan var det ett antal instanser, personer och organisationer som underrättade regeringen om den planerade utbyggnaden av Preemraff i . Det är en väsentligt stor investering vad beträffar påverkan på miljö och vår förmåga att nå upp till de av beslutade klimatmålen. Det här skulle öka utsläppen för del , eller . Därför underrättade regeringen. Det gjorde man efter det att klimatlagen hade trätt i kraft. – vår myndighet – hänvisade till klimatlagen. Det är alltså inte så att har förlorat i någon som helst instans eller har lagt sig i en rättsprocess, utan det här är en fullständigt vanlig process. Nej, den är inte vanlig eftersom det är första gången en myndighet hänvisar till klimatlagen, men att regeringen får in den här typen av ärenden är inte ovanligt. Det är i och för sig önskvärt att den typen av ärenden lyfts upp i en rättsprocess. Enligt ska regeringen lämna besked till domstolen i de fall regeringen förbehåller sig prövningen. Med detta menas att när väl regeringen har fattat ett beslut om förbehåll ska det beslutet genast skickas till domstolarna så att de kan anpassa sin handläggning av och bereda ärendet på ett riktigt sätt. Det har tidigare hänt att Mark- och har beslutat att överlämna ett överklagat ärende till regeringen trots att mark- och miljödomstolen har dömt i målet. Det här är förstås en viktig fråga för hur regeringen ska klara att leva upp till klimatlagen, som är beslutad av . Där har vi sagt att varje regering har ett ansvar för att vi ska kunna klara att nå nettonollutsläpp till 2045. Det regeringen ska göra är naturligtvis inte att besluta i varje enskilt fall för nya verksamheter, utan vi har satt igång en utredning för att se över all relevant lagstiftning för att det ska vara klart och tydligt hur man ska bedöma i de fallen. är helt central i frågan, och en utredning ska titta på den. Direktiven till utredningen är klara, men en utredare har ännu inte utsetts. Jag håller absolut med om att det är viktigt med tydlighet. Här vill vi förtydliga ytterligare, och enligt har regeringen rätt att lyfta upp ett ärende av denna dignitet. 18 (M): Statsrådet sa att hon kunde förklara för mig som klimatpolitisk talesperson hur processen fungerar. Jag som jurist reagerar då kraftfullt mot att statsrådet menar att ordet ”” i lagen skulle betyda att regeringen kan ta hur god tid på sig som helst att fundera över när, var och hur man ska komma in i processen. Det är när man väl har bestämt sig som omedelbartkriteriet kommer in. Så fort man har bestämt sig ska man meddela att man har bestämt sig. Men det blir en alldeles förvirrad tolkning av begreppet . handlar om att regeringen meddelar att den tar över en prövning så fort ett mål drar igång. När en ansökan lämnas in till en underrätt bör regeringen, i det skedet, berätta att underrätten inte behöver pröva ansökan eftersom regeringen kommer att göra det. Det är inte tanken att man från en politisk ställning ska överpröva ett redan existerande domslut, vilket är det man gör . Statsrådet berättade i vilka andra typer av situationer regeringen har gjort en prövning. Det är förstås helt riktigt. Det anmärkningsvärda med det här fallet är att detta har skett. Det har hänt att en regering efter att ett domslut har fallit går in i processen och tar över processen. Inte nog med att man tar över processen – man uttalar sig också om bevekelsegrunderna för övertagandet genom att uttrycka i en intervju att en sådan typ av verksamhet inte är önskvärd. I svaret från statsrådet och noterar jag också att man säger att det inte finns någon bortre gräns för när regeringen kan gå in och ta över ett sådant här beslut, utan det får avgöras från fall till fall. Det betyder ju att företag som vill lämna in tillståndsansökningar till svenska domstolar måste oroa sig inte bara över tillståndsansökningen som sådan, utan också över lotteriet gällande huruvida regeringen i deras fall kommer att ta över processen och pröva utsläppen. Statsrådet sa också att regeringen blev underrättad och att det var först då regeringen initierade en tankekraftsperiod kring huruvida man skulle ta över processen eller inte. Då måste jag fråga: Var det så att regeringen inte visste att denna ansökan låg på bordet och att man först när man blev underrättad gick in och funderade på om man själv skulle pröva den eller inte? Det verkar ju väldigt märkligt att man inte var medveten om den stora expandering som faktiskt kommer att ske. Mot denna bakgrund blir min fråga till statsrådet: detta att verksamheter och företag i numera kan vänta sig två processer från den och från svenska myndigheter och domstolar? Kan de vänta sig delvis en tillståndsansökan, delvis en politisk process om utsläppen? Är det så man ska tolka det? Jag tror att vi behöver att besked här; det gäller ju företagens villkor, planering, långsiktighet, konkurrenskraft och så vidare. Är det numera så att svenska företag när de lämnar in tillståndsansökningar till domstolar också ska förvänta sig att deras koldioxidutsläpp kommer att prövas av en miljöpartistisk och socialdemokratisk regering? 19 Miljö- och klimatminister (MP): har beslutat att ska ha nettonollutsläpp . Vi har beslutat om en klimatlag, och även parti står bekom detta. Vi ser att detta är ett nytt skede där vi måste ställa om all verksamhet för att vi ska kunna klara klimatmålen . För att svara på fråga: Det var inte så att vi tog över ett ärende efter att ett domslut hade fallit. Det var ju så att ärendet hade överklagats och att domstolen hade beslutat att ta upp det. Det var då vår myndighet reagerade och underrättade regeringen. i underrättade också regeringen, och och flera privatpersoner gjorde detsamma. Detta skedde utifrån den klimatlag som inte fanns när ärendet inleddes. Vi har alltså en ny lag, och det är viktigt att vi kan pröva verksamheter som tydligt är försvårande för att vi ska uppnå det som är det övergripande målet i , nämligen att vi ska klara miljömålen. Ett klimatmål är ett av dessa miljömål. Jag vill upprepa att det är viktigt för regeringen att vi ser över all relevant lagstiftning så att det blir tydligt att vi inte försvårar för denna eller kommande regeringar att uppnå klimatmålen. Hela – kommuner, företag och näringsliv – ska ha tydliga regler och lagar att förhålla sig till så att man vet vad som gäller. Om regeringen inte hade valt att ta upp detta ärende hade vi haft ett betydligt mindre handlingsutrymme – det hade försvårat för regeringen att uppnå klimatmålen. Det är denna politiska bedömning som måste in i ett sådant här stort ärende, som påverkar vår förmåga att nå de av beslutade målen när det handlar om att nå klimatneutralitet till 2045. Det är viktigt att vi har förutsägbarhet och att vi också har ett framgångsrikt näringsliv. Mycket av det som har satts igång i tack vare den klimatlag som vi har antagit är ju oerhört positivt. Vi har till exempel väldigt stora investeringar i biobränsle, fossilfritt stål, biogas och elektrifiering. Det är en enorm explosion av vindkraftsutbyggnad som sker i tack vare klimatlagen. Detta ger stabilitet och förutsättningar för investeringar. Generellt kan man väl säga – och detta kan jag säga både som minister och som språkrör – att det inte är hållbart med stora investeringar i fossila verksamheter för de enskilda näringsidkarna om vi nu tror att vi kommer att uppnå klimatmålen och vara nere på nettonollutsläpp . Det är någonting som alla investerare behöver ta med i sina affärsplaner från och med . 20 (M): Till 2045 ska vi ha nollutsläpp, och det står fullt bakom. Från sida ser vi mycket allvarligt på det som sker, nämligen att regeringen har gått in och tagit över en domstolsprocess först efter att ett domslut har fallit. I går kom med en klimatrapport. De konstaterade att den svenska klimatpolitiken måste fungera som delmål för att se till att vi får ned de globala utsläppen. Mot denna bakgrund kan man ju konstatera att raffinaderier i släpper ut mindre än motsvarande raffinaderier i . Jag betvivlar inte regeringens engagemang. Jag betvivlar heller inte statsrådets ambitioner i denna fråga; jag förstår att det är en långvarig politisk drivkraft som har lett fram hit. Det jag däremot betvivlar är de medel och de verktyg som man använder sig av för att nå målet. Jag menar att man här inte kan säga att målet medlen, utan som jag sa från början måste man se upp när man bekämpar monster så att man inte blir ett monster själv. Jag menar att det är en farlig väg som vi har slagit in på när det går att politiskt överpröva och gå in mitt i en domstolsprocess och ta över domstolsprövningen för att göra en politisk prövning av utsläppen i . Då får vi parallella processer varav en är en domstolsprocess, som snarare blir lite skenprocessaktig. Sedan har vi en politisk process där man vet vilka intentionerna och bevekelsegrunderna för övertagandet av processen är, nämligen att man inte vill se sådana typer av verksamheter i . Jag tror att detta är farligt. Det skadar klimatet, det skadar företagsamheten, det skadar konkurrenskraften och det skadar . Det är varken en bra klimatpolitik eller en bra politik för . 21 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill upprepa att detta är en process som följer vad ger utrymme för och vad vår myndighet – , vår främsta myndighet när det gäller att övervaka klimatet – har uttryckt i sin underrättelse. Vi har inte ingripit efter en domstolsprocess, som sa tidigare, utan det var ett överklagat ärende. Vi har också ingripit efter att en ny lagstiftning har antagits. När det gäller konkurrenskraft är min uppfattning rakt motsatt . Jag är helt övertygad om att en ambitiös klimatpolitik är det som driver näringsliv framför sig på ett väldigt positivt sätt. Vi har ett kvitto på detta i alla de klimatfärdplaner som har lämnats in till Fossilfritt . Här kan vi visa resten av världen – vilket väcker viss beundran och förvåning – att har kommit långt i att få med näringslivet på att vilja visa upp som ett skyltfönster för hållbarhet. Det är en del av varumärke som vi ska vara väldigt stolta över. Vi ser också att de stora företag som investerar i är villiga att vara med på denna resa. Vi drar även till oss enormt mycket nya och stora investeringar. Den största vindkraftsparken i anläggs nu i , den största batterifabriken anläggs nu i och vi har en helt världsunik metod för stålproduktion utan kol som faktiskt startar i . När man lyssnar till företrädare för näringslivet som är inblandade i detta är det helt klart att det är ambitiösa klimatpolitik som möjliggör dessa etableringar och investeringar, som bidrar till tusentals jobb och väldigt mycket framtidstro, inte minst för den svenska landsbygden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2019/20:234 om behovet av polisiära resurser på vägarna 22 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att förstärka kontrollerna på väg för att öka skyddet för den seriösa åkerinäringen. debatterade och jag här i de polisiära resurserna till kampen mot kriminaliteten på våra vägar och frågan om yrkesförarnas trygghet. Vi var då överens om att detta är viktiga frågor och att tryggheten måste öka på vägarna, på motsvarande sätt som i övriga samhället. Regeringen arbetar hårt för att kriminaliteten ska minska. En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsen, en god myndighetssamverkan men också ändamålsenlig lagstiftning kan bidra till att alla former av brottslighet bekämpas.