prot · H70999 · 2020-04-02 00:00:00 — Hur långvarig den blir är osäkert, men riskerar omfattande företagsdöd och utslagning av jobb och därmed stora skadeverkningar på resursskapande, entreprenörskap, hälsa och gemenskap. Ansvaret för offentliga finanser ska alltid vägleda arbetet med budgetfrågor och åtgärder. Men det finns nu en betydande fara i att vänta med att i större skala vidta massiva åtgärder till blödande företag i syfte att ha torrt krut i ladorna för att senare kunna återstarta ekonomin. Risk finns då att stora delar av det som ska återstartas är utslaget. Jag vill därför uppmana regeringen att ta till sig av detta, att göra mer , att vrida upp åtgärderna för att undvika den risken. Många delar av det regeringen har föreslagit i krisen har varit bra. Det handlar om borttaget karensavdrag, slopat sjuklöneansvar, retroaktivt anstånd med skatter och statliga kreditgarantier. Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset diskuterar vi bland annat anstånd med skatter också retroaktivt och permitteringsstödet. har på kristdemokratiskt initiativ lyckats tidigarelägga anståndsmöjligheten. Det är viktigt. Men förslaget om anstånd med skatter kom med en mörk fläck, en orimligt hög ränta. Den föreslagna sammanlagda räntan motsvarar en avdragsgill årsränta om . Tillsammans med det företrädaransvar som kan göra företagare personligt skyldiga för skatteskulder vid en konkurs gör den räntan att många företagare tvekar eller känner olust inför att använda den likviditetsförstärkningen. Vi kristdemokrater krävde därför att företrädaransvaret skulle pausas och att räntan skulle sänkas. har meddelat att företrädaransvaret pausas. Och framdrivet av ett samarbete mellan , har utskottet enats om att räntan ska sänkas. Det kan spela stor roll på kort sikt. Jag förväntar mig att regeringen inom dagar återkommer med förslag om sänkt ränta. är regeringens direkta stöd otillräckliga. De är för små till omfånget och icke optimalt utformade. Det gäller inte minst förslaget om korttidspermitteringar som ska fatta beslut om. Det är bra att systemet kommer på plats och att arbetstagare får behålla jobbet men permitteras under delar av arbetstiden som staten tar en större del av lönekostnaden. Det kan rädda många jobb och företag. Krisen är dock så djup att den högsta permitteringsgraden om , vilken innebär en lönekostnadslättnad för arbetsgivaren om drygt hälften, inte är tillräcklig. Den föreslagna arbetsgivaravgiftssänkningen, som går till såväl extremt utsatta tjänsteföretag som inte fullt lika utsatta försäkringsbolag och dagligvaruhandlare, ger förvisso ytterligare lättnad. Men jag menar att den enskilt viktigaste åtgärden nu är att snabbt förstärka kortidspermitteringsmöjligheten för att hindra massuppsägningar och företagsdöd. Permittering bör bli möjlig med stöd ända . Med nuvarande andelar för arbetsgivare, löntagare och stat skulle det medföra lönekostnadsreduktioner på . Regeringen bör också höja lönetaket så att fler yrkesgrupper omfattas fullt ut av stödet. Min bild är att parterna är beredda att snabbt sluta avtal på högre nivåer, om staten möjliggör det. Förslaget om permitteringsstöd, själva konstruktionen, är dock behäftat med flera problem som kan bidra till konkurser och onödigt hög arbetslöshet. I flera delar har finansutskottet nu också förbättrat förslaget, framdrivet av bland andra . I kontrast till regeringens proposition kommer anställda familjemedlemmar i familjeföretag också att kunna nyttja systemet, liksom företag som i huvudsak finansieras med allmänna medel. Det är bra och viktigt. Det är också bra att utskottet har tydliggjort det orimliga i att få stöd av skattemedel till lönekostnader och betala ut bonusar eller stora utdelningar. Ett problem kvarstår dock: ett skadligt krav på att säga upp personal som inte är fast anställd för att få permitteringsstöd. I regeringens proposition anges nämligen ett krav: ”Arbetsgivaren ska också ha uttömt tillgängliga åtgärder för att minska kostnaderna för arbetskraft. Sådana åtgärder kan handla om … uppsägning av personal som inte är tillsvidareanställd och som inte bedöms vara verksamhetskritisk, t.ex. konsulter, inhyrd personal eller tillfälligt anställd personal.” Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Alla med vikariat, visstidsanställning eller provanställning liksom konsulter ska alltså först sägas upp om inte företaget kan påvisa att vederbörande är verksamhetskritisk. Det ska sedan avgöra. Men vem är verksamhetskritisk, helt nödvändig för företagets fortlevnad, i den värsta ekonomiska kris vi upplevt i modern tid? Propositionen erbjuder ingen vägledning ens i ett ekonomiskt normalläge. Här uppstår en betydande osäkerhet liksom en uppenbar risk för att beslut och utbetalningar av permitteringsstödet försenas. Redan nu ser vi en tydlig effekt av denna bestämmelse. Företag säger i stor skala upp tillfälligt anställda och avslutar konsultuppdrag för att vara säkra på att få ta del av korttidspermittering för tillsvidareanställda. Det handlar om tusentals personer. Det leder till dramatiska konsekvenser för tjänsteföretag med kvalificerade konsulter såsom ingenjörer och ekonomer. Det leder också till att tillfälligt anställda, som ofta är mer utsatta på arbetsmarknaden och har sämre skyddsnät, drabbas hårdare än nödvändigt. I har ca 750 000 personer tillfälliga anställningar. Drygt 500 000 av dem är privatanställda och ett par hundra tusen av dem finns i hotell, restaurang, handel och service. Därför har jag motionerat om och agerat i finansutskottet för att denna bestämmelse ska pausas , men en majoritet säger nej. ordförande sa till tidningen att det bara är bland partierna som tycker så här. Ja, tyvärr är det så. Men det är inte ett bländande starkt argument. Utanför kretsen av partier är inte ensamma. Regeringens egen expertmyndighet, , skrev i sitt remissvar att regeringen borde överväga att ändra förslaget så att sökande företag inte ska behöva säga upp kontrakt med konsulter och tillfälligt anställda för att få stöd på grund av konjunkturläget och vilken typ av företag som drabbas. har krisen djupnat betydligt. Internationellt har utvärderingar visat att de med tillfälliga anställningar drabbas hårdast i en kris, bland annat för att de mer sällan omfattas av förslag om korttidspermitteringar. Det försvagar enligt deras ställning på arbetsmarknaden ytterligare. Det är alltså inte ens bara och som så att säga tycker annorlunda. Till listan kan läggas , , , och . Det är länder som ändrade sina system efter finanskrisen för att tillfälligt anställda också skulle omfattas. De såg nämligen vad konsekvenserna skulle bli för arbetslösheten om man inte gjorde det. Men gör tvärtom. Det anförs också att det skulle finnas en uppenbar fuskrisk och att vårt förslag skulle kunna få oöverblickbara konsekvenser, att vi skulle kunna ”hamna i ett läge där företag korttidspermitterar sin fasta personal och sedan ringer in människor på timmar”. Vem vill det? Hur är det med den saken? Det är helt klart att det finns fuskrisk i alla statliga stöd, också i detta. Men den finns oavsett om tillfälligt anställda omfattas eller ej. Därför är det viktigt med kontroll också i efterhand. Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Argumentet om fusk håller dock inte särskilt bra. För det första: om tillfälligt anställda ska omfattas av permitteringssystemet gäller också för dem, precis som för fast anställda, att de måste ha varit anställda före permitteringen. För det andra: permitteringssystemet innebär att arbetsgivaren betalar mer , även om lönekostnaden sjunker. För 40 procents arbetstid betalar arbetsgivaren av lönen. Varför skulle arbetsgivaren betala en dyrare timpenning för permitterad fast personal och sedan ta in tillfällig? Hur är det med de oöverblickbara konsekvenserna som det nu har hänvisats till, om man ska inkludera tillfälligt anställd personal och slopa bestämmelsen? Självklart kan inte varje aspekt överblickas, men här finns faktiskt till och med beredningsunderlag. I det system för korttidsarbete och korttidspermitteringar som infördes , men som är vilande, och som kan aktiveras vid en synnerligen djup lågkonjunktur, är det explicit uttalat att tillfälligt anställda ska omfattas. Både utredningen och lagförslaget var tydliga på den punkten, för att de inte skulle hamna i en sämre sits. Inte heller finns det något krav i den lagen – väl beredd – om att alla konsulter som inte är verksamhetskritiska ska sägas upp. Bestämmelsen har tillkommit , och den går möjligen att förstå i fredstid, men i en lågkonjunktur av den magnitud vi nu ser bidrar detta krav till ökad utslagning och förstärkta skillnader på arbetsmarknaden, och det är inte bra för svenska företag. Det finns en förutsägbar konsekvens av regeln, nämligen att fler kommer att bli arbetslösa och näringslivet skadas. måste regeringen agera och återkomma med förslag som motsvarar vårt förslag, det vill säga att tillfälligt ta bort bestämmelsen, eller att aktivera lagstiftningen därför att en synnerligen djup lågkonjunktur råder. Då skulle tillfälligt anställda omfattas av permitteringar utan särskild prövning. Regeringen måste nu öka permitteringsgraden för att möta krisens djup och omfattning där många företag upplever intäktsbortfall på långt . Det senare är, bland många angelägna åtgärder, det enskilt viktigaste just . Jag tror att partierna i och regeringen och dess samarbetspartier lyssnar på goda argument. Det gör att jag känner visst hopp på dessa punkter, fru talman, men det brådskar. Det brådskar något oerhört! 6 (L): Fru talman och ärade ledamöter! Det är en allvarlig tid för . Det handlar om hälsa, och det handlar om ekonomi. När vi i finansutskottet sammanträder i kammaren, nästan på daglig basis, för att hantera nya propositioner och nya förslag beror det på det allvarliga läget. Vi behöver göra mycket, vi har gjort mycket och vi kommer att behöva göra mer. De stora skattesänkningar som kommer stora och små företag till del, 30 miljarder i sänkta arbetsgivaravgifter, slopat ansvar för sjuklönekostnader för företagare, ökad trygghet genom att fler människor får tillgång till a-kassan, innebär att vi säkrar jobben och ökar tryggheten för människor. En viktig del i det vi gör handlar om det som heter korttidspermittering – förslaget som ligger på kammarens bord . Det gäller möjligheten för den anställde att gå ned i arbetstid och för företaget att få hjälp med lönekostnaden från staten. I många fall handlar det om att staten står för hälften av lönekostnaden. Tillsammans med de slopade arbetsgivaravgifterna är det en viktig del i att se till att sänka företagens kostnader i det läget. Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Detta innebär också en trygghet för den anställde. Man behöver inte gå ut i arbetslöshet utan man kan behålla sin anställning. Visserligen är man inte på jobbet lika mycket, men man vet att den dagen ekonomin vänder tillbaka finns anställningen och jobbet där. Det innebär en stor trygghet för människor. Det är glädjande att vi kan agera med en känsla av att vi gör detta gemensamt i den svenska politiken. Jag tycker att hanteringen av frågan om korttidspermittering är ett sådant exempel, nämligen där olika partier, , , har kommit med förslag som har inneburit att vi gemensamt kan förbättra det förslag som regeringen först lade fram. Det handlar om att familjeföretag nu omfattas av korttidspermittering. Det är tydligt att konsulter och konsultbolag omfattas, och det handlar också om att vi gemensamt konstaterar att räntan på de anstånd som ges på skatt faktiskt behöver sänkas. Det är bra, och det visar på en styrka att vi i svensk politik i det här läget kan enas om och förbättra de förslag som kommer från regeringen så att de bättre möter den verklighet vi nu ser. En del av de förslag som har lagts på bord togs fram . Flera av förslagen har sin grund i finanskrisen –2009 och är inte alls anpassade efter den speciella coronakris vi just nu upplever. Det är klart att det är en styrka att finansutskottet gemensamt kan ändra förslagen och se till att de bättre möter det vi ser . Det här är några viktiga och bra exempel på detta. Det vi gör nu handlar om att vi använder de pengar som vi har sparat för att hantera krisen, se till att säkra jobben i och undvika massarbetslöshet. Det är viktigt. Vi har sparat just för att kunna använda pengarna vid den typen av kriser. Det är en styrka för svensk politik och vårt land att vi klarar av att göra detta. Det handlar om att satsa 100 miljarder i reformer som sänker skatter och ökar utgifter. Det handlar om 550 miljarder som pumpas, injiceras, in i den svenska ekonomin genom olika typer av kreditgarantier och likviditetsförstärkningar till de svenska företagen. Är detta tillräckligt? Mycket tyder på att utvecklingen i vår omvärld innebär att vi kommer att behöva göra mer. När andra länder fullkomligt stänger ned, när 1 miljard barn inte är i skolan utan hemma, betyder det att exporterande företag kommer att påverkas i nästa skede av att stora delar av världen är totalt nedsläckta och inte köper några svenska produkter. Det vi gör nu är viktigt och bra, men det finns anledning för oss att återkomma; vi kommer att behöva göra mer. 7 (KD) replik: Det är bra att , en klok person, har aviserat att vi behöver göra mer. Jag tror att det är helt nödvändigt att göra mer och snabbt. Därför är min första fråga till om januaripartierna kommer att återkomma i närtid med förslag om kraftigt förstärkt permitteringsgrad. Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Min andra fråga till handlar om hur rimligt det är att i denna djupa lågkonjunktur, denna djupa kris som vi nu är inne i, ha en regel som ställer krav på att säga upp personal för att få del av statliga stöd. 8 (L) replik: Jag tackar för frågorna. Den första frågan gällde om januaripartierna har förberett förslag om förändringar i frågan om korttidspermittering. Jag tycker att det är bra att vi gemensamt för samtal om detta och debatterar frågan i riksdag. Jag tycker att och andra partier lyfter in viktiga saker som kan behöva justeras längre fram, och det är viktigt att hålla ögonen på dessa. Förslaget som vi nu diskuterar togs fram , och det är viktigt att komma ihåg att var det ingen som tänkte att coronaviruset skulle få de hälsomässiga och framför allt de ekonomiska effekter som det ser ut att få. Vi arbetar nu gemensamt i ett oerhört frenetiskt tempo med många reformer. De förslag som ligger på bord togs fram under finanskrisen eller för en normal lågkonjunktursituation, där det ofta börjar i industrin eller i den exportdrivna delen av ekonomin. är det en kris som börjar i besöksnäringen och som eventuellt i nästa skede får effekt för exportindustrin. Det är klart att vi behöver fundera över om permitteringssystemet ska se annorlunda därför att en del företag har näst intill noll efterfrågan på sina tjänster eller vad de producerar. Det är klart att vi måste följa detta noga. 9 (KD) replik: Det är bra att insikten finns hos . Det bådar gott. Som jag sa i talarstolen har jag gott hopp om att det finns partier som lyssnar på och hör de inspel vi kommer med och framför allt ser hur det ser ut i det svenska näringslivet just , vilka det är som har betydande problem, vilken effekt eller avsaknad av effekt förslagen har. Detta är alldeles utmärkt. Om vi kan bistå gör vi gärna det. Jag hoppas också att ni snart vill se över regeln om att man inte ska behöva säga upp människor, skicka ut dem i kylan, för att kunna värna de fastanställda. Det kan inte vara en rimlig regel i den här typen av lågkonjunktur. Jag begär inte att ska svara för alla januaripartier, men det vore välkommet att höra något i stil med ”vi har inget emot det här i sak; låt oss titta närmare på det” i stället för argument mot det här förslaget som jag menar inte är rimliga. Det är bara ett medskick och en fråga till om han kan säga något också i den delen. Även om skulle vara mot mitt förslag i sak tror jag att den här regeln kommer att få negativa effekter eftersom då ska göra prövningar av vilka tillfälligt anställda som är verksamhetskritiska och inte. Redan den osäkerhet som finns kring detta har gjort att företag säger upp personal, så även om man skulle vara för regeln i princip bör man i detta läge kunna se att den har effekter som inte är önskade. 10 (L) replik: Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Jag kan lova en sak: Det här är inte tiden för principer. Det här är tiden för pragmatism. En del i det handlar om att fundera på om reglerna för korttidspermittering behöver ändras. Mycket tyder på att de kan behöva ändras. Då tycker jag att det är viktigt att understryka att det inte finns något hinder för den som är konsult eller som inte är anställd på ett företag. Den behöver inte sägas upp för att ett företag ska använda sig av permittering. Det har vi till och med förtydligat i utskottet. Det tycker jag är viktigt. Men återigen: Det här är inte tiden för principer. Det här är inte tiden för prestige. Det här är tiden för att konstruktivt och noggrant följa utvecklingen och se vilka effekter de åtgärder vi vidtagit får – och ändra dem om det behövs – och för att fundera på hur förloppet ser ut i denna kris och på ett tydligt, bestämt och snabbt sätt vidta åtgärder för att säkra svenska jobb, säkra trygghet och undvika konkurser. 11 (MP): I en kris som den vi nu gemensamt genomgår i och i världen blir det tydligt vilka resurser ett land i grunden har. Det är självklart oerhört värdefullt att vi i nu kan plocka från stabila statsfinanser och därmed agera kraftfullt och resolut när ekonomin sjunker och företagare ser sina livsverk försvinna. Men det är lika viktigt och lika tydligt att vi också plockar fram den guldreserv vi har i i form av solidaritet och tillit mellan människor och till det offentliga systemet, för det är lika viktigt att vi hjälper varandra. Det är så tydligt att det robusta offentliga nu ställer om i rasande takt och anpassar sin verksamhet till de förutsättningar som råder. Alla de beslut som vi här i och i regeringen öser över våra myndigheter tas emot med stor flit. Jag vill skicka en tanke till dem som jobbar hårt med att förverkliga de beslut som vi maler fram här. Det första som sker i krisen handlar om hälsa och att minska smittspridning. Det andra är att akut minska effekterna på det ekonomiska systemet. Då är fokus på att se till att så få som möjligt mister sitt jobb och sin försörjning. Det gör vi genom att pumpa ut en mängd olika åtgärder för företagen. Jag tror att det är många med mig som stiftat en ny bekantskap i ordet permittering. Vi har ju levt i en högkonjunktur och inte behövt vara särskilt bekanta med det. gör vi ett stort program som innebär att företag kan dra ned på verksamheten och att vi i i solidarisk anda delar på kostnaden mellan den anställde, företagen och staten. Staten går in och tar stort ansvar för kostnaderna i ett program som går ut på att så många som möjligt ska ha jobbet kvar när den här krisen är över. Med imponerande fart har parterna på arbetsmarknaden i form av arbetsgivare och fack förhandlat fram de avtal som behövs för att detta ska förverkligas snabbt, och det sker . Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Vi i utskottet har gjort ett antal förbättringar av förslaget så att det kan komma fler till del. Vi har också gjort en oerhört viktig markering: Stöd från staten kan inte kombineras med vinstutdelning till ägarna. Det är jättetydligt, och vi är överens om detta. Man är helt enkelt inte i den typ av nöd som man ska vara i för att få stöd om man har råd att göra aktieutdelningar. Det är bra att det är tydligt . Budskapet från våra expertmyndigheter är också tydligt: Det viktigaste är att skydda våra riskgrupper, och det gör vi bäst genom att stanna hemma vid minsta symtom. Då är de åtgärder vi ska ta ställning till här viktiga. Karensdagen tas bort, och sjuklöneansvaret tas av staten. Vi tar också bort kravet på läkarintyg för att stanna hemma. Det är pragmatiska och tydliga regeländringar som gör att ingen ska tveka att stanna hemma vid minsta symtom för att de känner att det kommer att göra att lönen tar slut före månadens slut och att de kanske inte kan betala hyran. Det är också pragmatiskt att vi inte skickar människor till läkare när de har symtom. De ska självklart stanna hemma. Det är också viktigt att vi nu markerar att om studenter får sina studier störda ska de inte vara rädda för att inte få studiebidrag. Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i betänkandet. 12 (V) replik: Jag tänkte ta tillfället i akt och ställa en fråga som jag hoppas ska komma. Vi har ju pratat om karensavdrag, vikten av att vara hemma när man är sjuk och konsekvenserna av coronaviruset. Det finns grupper som redan innan krisen kom hade det väldigt svårt ekonomiskt. En av de grupperna är intellektuellt funktionsnedsatta som är i daglig verksamhet. är ju uppmaningen att man ska stanna hemma om man har minsta symtom, och många av dem stannar hemma. försvinner deras habiliteringsersättning. Det finns kommuner som stänger igen verksamheten helt och hållet för att man inte har personal och med tanke på smittrisk och sådana saker. Den här gruppen, som hade väldigt låg inkomst redan före krisen, blir då av med sin dagpenning. Jag tycker att det vore rimligt med tanke på det rådande läget att den här gruppen får behålla sin ersättning även om verksamheten stänger igen på grund av eller på grund av att de tvingas vara hemma sjuka, för de omfattas ju inte av sjukförsäkringen heller. Jag tänkte bara höra om ni kan tänka er en sådan åtgärd. Det finns ju ett statsbidrag som vi i förhandlade fram under förra mandatperioden för att kommunerna skulle kunna höja ersättningen eller införa den. Det regeringen skulle kunna göra nu är att gå ut och säga: ”Ni får behålla det här statsbidraget även om verksamheten är stängd, men ni måste se till att det går till brukarna.” Jag tänkte fråga om det är möjligt. 13 (MP) replik: Jag tackar så mycket för att väcker en väldigt viktig fråga. Vi har diskuterat den kort också i utskottet. Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Det vi gör nu är att vi skannar alla. Det finns oerhört många grupper i som påverkas , och det är viktigt att vi i detta har de allra svagaste för ögonen och betar av olika möjligheter att ändra regler eller helt enkelt höja stöd om det behövs. Principen är att det är staten som ska ta ansvaret. Vi ska inte lägga ansvaret på enskilda att välja mellan att lämna hemmet när de har symtom och att få sin inkomst påverkad. Vi ska inte sätta individer i den valsituationen. Jag tycker att det är en viktig fråga som tar upp. Jag har redan skickat in frågor till mina kollegor på . Jag upprepar gärna de förfrågningarna. Det jobbas för fullt med att hitta varenda spricka i systemet. Jag upprepar gärna de ord som sa. Detta är inte tiden för principer eller fyrkantigheter. Det är tiden för pragmatism. Det präglar arbetet, och alla förslag på förbättringar mottas med största allvar och flit. Vi kommer att ta dem med oss vidare. 14 (V) replik: Det låter ju bra. Ni har haft det här förslaget ganska länge på eftersom jag spelade in det väldigt tidigt, för jag tycker att det är en viktig fråga. Den kan tyckas vara liten, men för gruppen är den väldigt viktig. Det är dessutom inget som behöver kosta något extra för staten, utan staten kan bara gå ut och tala om för kommunerna: Gör så här! Ni har täckning, för statsbidraget kommer att finnas kvar. Jag tycker alltså att det borde vara en ganska enkel åtgärd, som dock skulle underlätta för en grupp människor som ekonomiskt har det väldigt tufft.