prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — Regeringens budskap till all personal i sjukvården och äldreomsorgen som kämpar med många och långa arbetspass är tydligt: Brist på pengar får inte, kommer inte och ska inte stå i vägen för ert viktiga arbete. I detta sammanhang vill jag också klargöra något annat, nämligen att inte tar några ekonomiska hänsyn i kampen mot viruset. Att påstå något annat är fel. Det andra steget i strategin är att lindra virusets ekonomiska effekter. För att rädda människors jobb och försörjning stöttas livskraftiga svenska företag med ekonomiskt bistånd så att de kan övervintra krisen och snabbt återgå i full verksamhet när det är möjligt. Inte minst har det statliga stödet till korttidspermittering gjort det möjligt för hundratusentals svenska löntagare att gå ned i arbetstid i stället för att gå ut i arbetslöshet. Enligt regeringens senaste prognos kommer 1,3 miljoner löntagare att ta del av detta stöd . Men är det klart att alla jobb och företag inte kommer att kunna räddas. Därför jobbar vi också med ökad trygghet för dem som blir arbetslösa. Redan nu har 100 000 svenskar blivit av med arbetet, och siffran kommer troligen att stiga. Därför behöver man stöd för att kunna återgå i arbete och ha en trygghet som man är arbetslös. Därför har arbetslöshetsförsäkringen fått rimligare ersättningsnivåer, och tillsammans med lättnader i medlemsvillkoren ser vi att a-kassornas stora medlemstapp under alliansregeringen nu har kunnat hämtas hem. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men lika viktigt som det är med ekonomisk trygghet är det också att det finns en tydlig väg tillbaka i arbete. Därför har takten i de senaste årens utbyggnad av antalet utbildningsplatser höjts ytterligare, så att den som blir arbetslös ska mötas både av tydliga krav och av goda möjligheter att fylla på kompetens eller ta de möjligheter som finns att helt ställa om till ett nytt yrke. Slutligen vill jag säga någonting om den ekonomiska återhämtningen. Som en del av krispaketen höjs de allmänna statsbidragen till kommuner och regioner med , varav är permanenta. Kommuner och regioner får därmed det andrum som krävs för att undvika massuppsägningar och stora neddragningar när skatteintäkterna nu faller. Detta stärker vård, skola och omsorg, men det är också en kraftfull politik för att möta den ekonomiska nedgången. har allt fler forskare också pekat på att offentlig konsumtion och offentliga investeringar är en mycket effektiv politik för att möta nedgångar i konjunkturen och för att rädda jobb. har därför en historisk möjlighet att genomföra kraftfulla investeringar som driver den ekonomiska återstarten som man tar sig an våra långsiktiga samhällsproblem och utmaningar. Inte minst har stora investeringsbehov i välfärden. som det föds många barn ökar andelen äldre i befolkningen. Detta kräver nya förskolor, skolor, vårdcentraler och äldreboenden. Inte minst ska hela äldreomsorgen byggas ut eftersom den 40-talistgeneration som börjar komma upp och som har byggt upp detta land under sitt arbetsliv naturligtvis också ska ha rätt till en trygg ålderdom. Men detta är inte bara fråga om moral – för det är en moralisk fråga – utan det handlar också om ekonomi. För om inte äldreomsorgen räcker till är det bara en tidsfråga innan människor i min ålder, oftast kvinnor, börjar gå ned i arbetstid eller helt lämnar arbetsmarknaden för att själva ta hand om sina gamla föräldrar. Det var därför som regeringen under förra mandatperioden investerade i välfärden och har aviserat stora resurstillskott även . arbetar faktiskt 100 000 fler medarbetare i välfärden jämfört med . Men om ännu fler ska kunna rekryteras till exempelvis äldreomsorgen måste vi fortsätta skjuta till resurser så att alla medarbetare får rätt utbildning, rimliga arbetsvillkor och löner som går att leva på. Så kan vi inte bara säkra en trygg och värdig ålderdom för våra äldre utan också skapa många viktiga jobb inom en av riktiga framtidsbranscher. Det andra området som vi behöver investera i är förstås klimatomställningen. Krisen erbjuder en möjlighet att höja takten i arbetet med att göra till världens första fossilfria välfärdsland. Investeringar som minskar utsläpp och bryter vårt oljeberoende skapar inte bara jobb här och utan utgör också vår generations chans att lämna över ett mer hållbart samhälle till våra barn och barnbarn. Men klimatfrågan är också en fråga om vårt framtida välstånd. ska ha en tätposition i den globala klimatkapplöpningen om investeringar och innovationer. Det skapar framtidstro och hållbarhet, och inte minst skapar det jobb. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jobben, fru talman, måste nu prägla all annan politik. Det gäller inte minst unga som går ut i vuxenlivet och ska försörja sig på en hårt pressad arbetsmarknad. Därför ska varje ung människa ha goda möjligheter och tydliga krav att komma i arbete. Man behöver vara redo att lägga om sina planer och söka sig dit jobben finns, börja plugga lite tidigare eller välja en annan utbildning än den man hade tänkt sig. ska alla unga som har svårt att hitta jobb också veta att det finns hjälp att få. Våra ungdomar ska inte börja sitt vuxenliv i långvarig arbetslöshet och passivitet. Vi står inför många allvarliga risker just , men om det är något som absolut inte har råd med är det en förlorad ungdomsgeneration. Detta är dessutom en ungdomsgeneration som har tagit ett väldigt stort ansvar och fått göra stora uppoffringar i den här krisen när både gymnasieskolor och universitet har fått gå över till distansundervisning. Många ungdomar har inte fått den undervisning som de kanske hade behövt, och de som har gått ut gymnasiet har fått göra stora uppoffringar för att vi ska kunna skydda våra äldre och riskgrupperna och stödja personalen i sjukvården och äldreomsorgen för att begränsa smittspridningen. När vi läser cv:n ska vi minnas att de som tog examen är en generation som har gjort stora uppoffringar och tagit ansvar för och för sina medmänniskor. pågår de första stegen i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Vid sidan av en kraftfull politik för jobb, välfärd och klimat måste också fortsätta att ta itu med andra samhällsproblem. Det är uppenbart att vi måste fortsätta att stärka krisberedskap och försvar. Många bostadsområden plågas av vardagsbrott och våldsbrottslighet. Fler utrikes födda – inte minst kvinnor – måste komma i arbete, med den frihet och gemenskap och det självbestämmande som kommer med en egen försörjning. När ekonomin vänder och det börjar gå uppåt igen måste vi såklart också bygga nya ekonomiska skyddsvallar inför nästa kris. Samarbetet mellan regeringen, och Liberalerna har visat att vi har handlingskraft och att den finns där när jobbar tillsammans. fortsätter arbetet med att ta genom krisen. Jag vill också ta chansen att önska alla en riktigt glad, om än något ovanlig, sommar. 30 (SD) replik: Vi har talat om – och infört respektive vidtagit – krispaket och åtgärder. Den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgiften löper ut , det vill säga om ganska exakt . Omställningsstödet, som ännu inte är på plats men som förhoppningsvis kommer på plats i samband med morgondagens votering, löpte ut . Det har alltså löpt ut redan innan det ens har kommit på plats. Den högre graden av korttidspermittering, alltså det permitteringsstöd som möjliggör upp till 80 procents permittering, löper ut . Jag vill egentligen ingenting hellre än att börja planera och arbeta med nästa fas i detta – att på olika sätt stärka näringslivet varaktigt och långsiktigt. Poängen med marknadsekonomi är ju inte att till varje pris undvika företagskonkurser; det är nästan tvärtom, om man ska vara lite krass. hade egentligen lika gärna kunnat vara ekonom som biolog. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag bedömer att skillnaden mellan mig och finansministern här är att jag inte tror att denna kris är över riktigt , utan jag tror att vi kommer att behöva förlänga ett par av dessa stöd åtminstone eller över sommarmånaderna. Frågan är då, kort och gott: Finns det någon sannolikhet över huvud taget att finansministern kommer att landa i samma slutsats som jag gör? 31 Finansminister (S) replik: Jag börjar med att påminna om att de krisåtgärder regeringen har vidtagit är helt unika i sin storlek och inte har setts under tidigare kriser i , både vad gäller stöd eller bistånd till företag och vad gäller åtgärder för att stötta kommuner och regioner i det här läget. Vi har försökt att vara väldigt flexibla och försökt att följa utvecklingen väldigt noggrant, arbeta utifrån olika scenarier och sedan, utifrån utvecklingen, komma med åtgärder snabbt och skyndsamt. Självklart är det så att vi på fortsätter att noggrant följa den ekonomiska utvecklingen för att se vilka ytterligare åtgärder – om det krävs sådana – som vore mest lämpliga att komma med utifrån hur utvecklingen ser ut. De åtgärder vi har vidtagit har lite olika slutdatum. Omställningsstödet är ju ett stöd för omsättningstapp , men det kommer att betalas ut nu och kommer naturligtvis att underlätta för många företag. Korttidspermitteringen är någonting som kommer att löpa på i princip hela det här året, och detta kommer naturligtvis att vara viktigt för många företag. De uppskov som finns på skattekontona kommer också att löpa . Det rör sig alltså om lite olika faser. Jag tycker också att det är viktigt att säga att det nu när reserestriktionerna släpps finns en möjlighet för turist- och besöksnäringen, som annars hade varit väldigt pressad, att kanske till och med ha en bra sommar om man anpassar verksamheten. Det är klart att förutsättningarna ser lite annorlunda ut än vad de annars hade gjort, men självklart följer vi utvecklingen och ser vad vi bedömer är bäst avvägt. Vi ser också en liten uppgång i ekonomin, och det behöver vi också titta lite närmare på. 32 (SD) replik: Jag tänkte lite mer specifikt på den besöksnäring som har majoriteten av sin verksamhet och sin omsättning just – campingar, gästhamnar, nöjesparker eller vad det kan vara. Finns det något besked till den branschen? Det är ungefär 30 000 personer som har varslats eller blivit av med sitt jobb. Det är normalt, eller ganska vanligt, att det är ganska många unga som kommer in och jobbar. Det är klart att det hade varit en positiv signal till denna bransch, eller till denna näring, om man hade kunnat säga att man förlänger den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgiften till att gälla inte bara utan även . Det hade kunnat vara en ganska stark signal till en i sammanhanget modest kostnad. Min fråga är alltså om det finns något särskilt besked till dem. Slutligen – eftersom jag glömde det i mitt anförande inledningsvis – vill jag önska talmannen, finansministern och kammarens ledamöter en så glad och trevlig sommar som förutsättningarna medger. 33 Finansminister (S) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Besöksnäringen kan naturligtvis ta del av alla de stöd som finns, såväl korttidspermittering som hyresstöd och omställningsstöd. Också de möjligheter som finns att skjuta upp skatt finns det möjligheter för besöksnäringen att ta del av. Vi har inte jobbat särskilt mycket med branschspecifika stöd, förutom med just hyresstödet. Här får vi naturligtvis se hur det utvecklar sig . Det är också så att det , givet att många svenskar nu planerar att semestra i , finns en möjlighet för den svenska besöksnäringen att ha en riktigt bra sommar. Givet att man klarar av att anpassa sin verksamhet till de rådande restriktionerna och att man ser till att hålla avstånd kommer det att finnas goda möjligheter att ha en sommar där man får rejäla intäkter. 34 (KD) replik: Tack, finansministern, för anförandet! Tack också för samarbetet i en lång rad frågor där vi har kunnat kroka arm för att göra bättre och ta igenom krisen! Vi fick dystra siffror från Arbetsförmedlingen om framtidsutsikterna för många som har blivit av med eller riskerar att bli av med arbetet. Vi kan konstatera, som finansministern också gjorde i sitt anförande, att utan permitteringsstödet hade det sett långt värre ut. Det är väldigt bra att regeringen fick det på plats och att man höjde både subventions- och permitteringsgrad i systemet. Det finns dock en plump i protokollet, tycker jag, när det gäller det här stödet, och det handlar om de tidsbegränsade anställningarna. Vi har ett system på plats i som inte har ändrats under krisen. Det innebär att har ställt frågan till 75 000 företag : Har ni sparkat tillräckligt många visstidsanställda, konsulter, vikarier och andra personer med tidsbegränsade anställningar? Har ni inte gjort det blir det ett automatiskt nej till er ansökan om permitteringsstöd. Jag frågade finansministern om detta , fru talman. Då förde finansministern ett resonemang om att detta skulle vara ett nytt angreppssätt, trots att den här frågan har funnits med i den svenska diskussionen sedan åtminstone 2011. Men finansministern sa också att hon var beredd att se över stödet, titta på det med öppna ögon och gå igenom om det finns skäl att ändra detta. Men så har inte skett. Och skadan har blivit än större, och är den väl i stort sett skedd, är min bedömning. Om finansministern ändå kan drista sig till att utvärdera stödet ställer jag frågan: Blev det inte fel här? Var inte detta ett orimligt krav att ställa på företagen i en så djup lågkonjunktur, och borde inte de här personerna också omfattas? 35 Finansminister (S) replik: har pekat på det här . Det är naturligtvis viktigt att man tittar igenom och funderar på om stödet har utformats på allra bästa sätt. Det tror jag att vi kommer att kunna fortsätta diskutera också inför nästa kris. Jag tycker att det är viktigt att skilja på de två systemen för korttidspermittering. Ett system gäller i en djup lågkonjunktur som drabbar hela ekonomin och gäller för hela arbetsmarknaden. Då finns inte det här kravet med. Då är också ersättningsnivåerna betydligt lägre. Det finns heller inget krav på att företagen ska visa att man har allvarliga ekonomiska problem. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Sedan har vi det system som vi snabbt lyfte på i början av krisen och som gäller för företag som av någon anledning har stora ekonomiska problem. Här är det coronapandemin som gör att man har stora ekonomiska problem. Detta är ett betydligt mer generöst system än det andra systemet. Att det här kravet finns i detta system, inte i det generella, är därför att det inte är alla delar av ekonomin som har drabbats, utan det finns branscher där det finns arbetstillfällen. Jag tror verkligen att vi behöver titta på det här framöver, för vad vi har sett är att det finns lediga arbeten i de gröna näringarna, bland annat i jordbruk och skogsbruk, men också i äldreomsorgen. Där behöver man fortfarande arbetskraft. Sedan kan man diskutera om den här krisen har varit så djup att de som ändå skulle ha blivit arbetslösa borde kunna ta de jobben. Det är något som jag tror att vi verkligen behöver titta på framöver. Men det vi har sett är att det har varit stor efterfrågan på arbetskraft i inte minst de gröna näringarna. 36 (KD) replik: Detta tycker jag inte riktigt hänger ihop. Jag håller med om att det är ett problem att de två systemen har funnits parallellt och att regeringen valde ett system för ett ekonomiskt normalläge och att skruva upp subventionsgrad och permitteringskrav i detta system. Men är det verkligen finansministerns uppfattning att inte befunnit sig i en synnerligen djup lågkonjunktur? I alla kriser finns det ju alltid några positioner som är lediga. Men det system som finansministern hänvisar till är ju tänkt för ett ekonomiskt normalläge. Det är det som gör det så problematiskt. utvärderingar visar att de länder som hade system under finanskrisen som inte omfattade tillfälligt anställd personal ändrade dem så att de omfattade tillfälligt anställd personal. har pekat på att det i det här läget vore önskvärt om systemet också omfattade tillfälligt anställda personer. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att finansministern tycker att det här systemet är bra, eftersom det har funnits många chanser att ändra det. Hon tycker att det är bättre att människor som har en viss anställningsform går ut i arbetslöshet och att de som har en annan typ av anställning kan haka sig kvar i sin anställning. Jag tycker att det är dålig krispolitik i detta mycket bekymmersamma läge. Jag trodde att vi var överens om att vi i det läget ska försöka få så många som möjligt att kunna haka kvar i sina anställningar, åtminstone i det korta perspektivet, för vi vet ju vad som händer om arbetslösheten biter sig fast. Kommer människor ut i arbetslöshet är det en längre väg tillbaka. Det är ur arbetstagarens perspektiv hela grunden för permitteringssystemet att det är värre att hamna i arbetslöshet. Om detta trodde jag ändå att det rådde enighet. 37 Finansminister (S) replik: Det är viktigt att påminna om att vi har skruvat upp nivån på ersättning i det här systemet och att det är andra krav än i det generella systemet, där arbetstagarna själva tar en större del. Det tycker jag är viktigt att ha med sig när man diskuterar den här frågan. När den värsta krisen är över får vi se om vi hade kunnat göra på något annat sätt och om det hade varit bättre. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är också viktigt att påminna om att hela branscher har ropat efter arbetskraft också i den här krisen. Någonting som man behöver fundera på är hur man ska utforma både det tillfälliga och det permanenta systemet på allra bästa sätt. Det är en större fråga än den om tillfälligt anställda. Där har vi ett läge med sjukvårdsutbildad personal som är korttidspermitterade med statliga pengar som sjukvården har stor personalbrist. Jag tror att finns mer att fundera på när det gäller hur man kan utveckla de här systemen för att de ska fungera ännu bättre än vad de har gjort under den här krisen. 38 (V) replik: Finansministern tar upp äldreomsorgen i sitt anförande, och det är bra. Den behöver belysas och debatteras, och framför allt behöver den resurser. Finansministern konstaterar också att om resurserna inte räcker till kommer det att krävas att kvinnor i hennes egen ålder går ned i arbetstid eller slutar att arbeta. Men så är det ju redan. Det finns rapporter som visar att över hundra tusen anhöriga redan har gått ned i arbetstid eller slutat arbeta helt på grund av att äldreomsorgen inte är tillräckligt utbyggd. Trots detta tog och i sin budget bort det riktade statsbidraget på 2 miljarder, som hade gett ungefär 4 000 fler anställda. Och regeringen, tillsammans med sina samarbetspartier, har valt att inte ha det kvar. nämns knappt äldreomsorgen trots att det har varit väl känt att äldreomsorgen har haft stora behov av resurstillskott, detta trots de tillskott vi tillförde under förra mandatperioden. Det är ständiga nedskärningar, ständig tidspress och stress. Matlådor kan stå i kylskåpet i och . Man får stå där och titta på de där matlådorna och undra vad det blir för mat – inte så bra för aptiten. Personalen springer in och får springa ut igen. Personalen pratar om att de har för lite tid, och de äldre pratar om att de får för lite tid. Och vi vet att det är visstidsanställda, deltidsanställda och så vidare. Vi lägger jättestora pengar på att rädda jobb och företag – det är väldigt bra – men pågår nedskärningar i äldreomsorgen. Varför då, finansministern? 39 Finansminister (S) replik: Det är jättebra att tar upp äldreomsorgen. Men för att vi inte ska vara för dystra vill jag börja med att säga att det finns en förbättringspotential i äldreomsorgen men att vi har en fantastisk äldreomsorgspersonal. Det är så mycket underbar personal som arbetar och stöttar de äldre och verkligen kämpar och sliter för att leverera allra högsta kvalitet. Många äldre är också väldigt nöjda med både hemtjänst och äldreboenden och har en fin relation till personalen där. Det lagas också väldigt mycket god mat på våra äldreboenden i . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det hindrar inte att det finns enskilda aktörer som kan förbättra kvaliteten och att det är ett område som vi behöver bygga ut stort. Jag ser framför mig att detta kommer att vara en stor och viktig arbetsuppgift framöver. Det är något vi har jobbat med , och jag är glad över det samarbete som jag har haft med kring att just stärka äldreomsorgen och öka antalet anställda. En av de största punkterna i januariavtalet är ytterligare resurser till kommuner och regioner, och äldreomsorgen utgör en stor andel av kommunernas utgifter och budget. Det gör att äldreomsorgen är en central del av det som vi i januariavtalet har sagt att vi ska lägga resurser på. Det har också varit viktigt under denna vår, då de insatser som kommuner och regioner har fått i form av generella statsbidrag har varit historiskt stora i sitt omfång. Detta kommer att göra att äldreomsorgen kan upprätthålla kvaliteten också genom denna kris. 40 (V) replik: Ja, det finns mycket bra personal, och många gamla är nöjda med de insatser de får. Men jag praktiserar rätt mycket i äldreomsorgen, och då får jag samma svar från såväl de gamla som personalen när jag frågar vad som behövs: mer tid, mer resurser, mindre stress och bättre kontinuitet. Det är den röda tråden i alla svar jag har fått . Detta är tydligt. Även om finansministern säger att regeringen har tillfört resurser vet både hon och jag att det pågår nedskärningar. Vi kan läsa om hur man drar ned tid på duschning för att spara pengar, hur personalen ska handla ännu fortare än de redan gör, hur äldreboenden stängs ned och hur man drar ned på personal, framför allt på boenden med dementa. På många äldreboenden är maten bra, men maten i de mikrolådor som springer in och stoppar i kylskåpet är inte av bästa kvalitet. Äldre kan behöva vara med och laga maten för att de ska få aptit och inte drabbas av näringsbrist. Vi vet att det är många visstider, och det ger ingen kvalitet. Det behövs heltider och tillsvidareanställningar. Finns det någon långsiktig plan för hur vi ska säkra resurserna till välfärden och hur vi ska göra så att personalen vill stanna kvar och att nya vill söka sig dit? Vi behöver 130 000 för att klara dagens kvalitet i äldreomsorgen – och den kan vi ändå inte vara nöjda med, med tanke på hur det ser ut och vad vi nu har upplevt under coronan. Trots att personalen är riktiga kämpar och gör allt vad de kan är resurserna alldeles för knappa. 41 Finansminister (S) replik: Jag delar uppfattning att resurserna är för små och att vi behöver satsa ytterligare på äldreomsorgen. Jag är glad över mitt, regeringens och gemensamma arbete under förra mandatperioden för att stärka äldreomsorgen. Jag är stolt över de ytterligare resurser som vi har kunnat tillföra , inte minst denna vår med 26 miljarder i generella statsbidrag. Jag ser dock att vi kommer att behöva göra mycket mer framöver. har vi bland annat jobbat med ett äldreomsorgslyft, som innebär att personer kan få anställning och utbildning och där staten står för lönen . Detta gör att fler kommer att kunna få en fast anställning. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det behövs mer resurser och mer personal, och personalen måste ha rimliga arbetsvillkor. Det behövs fasta anställningar, för så skapar man kontinuitet, hög kvalitet och trygghet – både för personal och äldre. behöver en mer långsiktig utveckling av äldreomsorgen så att fler får kontinuitet genom fler fasta anställningar och mer utbildad personal. Därför är det bra att kommunerna har kunnat bygga ut yrkesvux med fler utbildningsplatser inom omsorgsyrkena, för här kommer det att behövas mer personal. 42 (M) replik: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Det är alla EU-länder utom ett. Vad har alla dessa länder gemensamt? Jo, alla dessa länder har haft en bättre utveckling av sin arbetslöshet än vad har haft. är alltså sist på denna lista.