prot · H709126 · 2020-05-27 00:00:00 — Mycket arbete pågår också sedan rapporten togs fram. Låt mig nämna några saker: Ett omfattande arbete har påbörjats inom ramen för och programmet Serverat i syfte att förbättra tjänsterna och öka användningen. Bland annat har ett arbete med att uppdatera plattformen för inletts av . Man jobbar nu med att utveckla digitala tjänster, som Serverat, till att omfatta fler tillståndsprocesser och ärendetyper. gör ett aktivt jobb för att få fler kommuner att ansluta sig till de här tjänsterna. Regeringen har inrättat en myndighet för digital förvaltning för att långsiktigt förbättra förutsättningarna för en effektiv styrning och en samordning av offentliga digitala system. Regeringen har också inrättat innovation och etik, som kallas Komet. Den ska bidra till att skapa goda och trygga förutsättningar för teknologisk innovation. I kommitténs uppdrag ingår bland annat att kartlägga behov av anpassning av regelverk och att leverera policyutvecklande förslag till regeringen som sedan kan beredas. Det kan till exempel gälla eventuella hinder i form av lagstiftning, anpassning av regelverk eller behov av förändrade arbetsformer. granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering Vad gäller En dörr in, som vi har hört om här, har regeringen beslutat om en förordning om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Där står att myndigheter ska se till att utveckla system som gör att företag inte ska behöva lämna samma uppgifter . Vi har också fått höra om solnedgångsklausuler. Näringsministern har pekat på att det kan bli aktuellt att överväga detta i de fall det är tillämpbart, rimligt och lämpligt. Det får man avgöra från fall till fall. Som jag inledde med att säga är det mycket viktigt att det ska vara enkelt att starta och driva företag. Det är också viktigt med digitalisering. Men det pågår redan ett omfattande arbete som ligger i linje med rekommendationer. Det viktiga är ju egentligen inte tillkännagivanden, utan det viktiga är att arbetet faktiskt görs i verkligheten och når ut till företagen. Från regeringspartierna anser vi, som ni har hört tidigare, att motionärerna slår in öppna dörrar. Det är viktigt att effekterna av de åtgärder som har kickats igång och är på rull kan bedömas innan man slänger in ännu fler nya åtgärder. Jag yrkar bifall till reservation 6. 75 (KD): Vi kristdemokrater har ju ofullkomlighetsprincipen i vårt partiprogram. yrkade jag bifall till en reservation som vi själva inte står bakom. Det ska jag naturligtvis inte göra, utan jag yrkar bifall till reservation 7. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 13 om tillsyn betänkande 2019/20:NU17 om tillsyn (skr. 2019/20:76) 76 (S): Denna debatt kommer att handla om om tillsyn. Det är en fråga som kan verka perifer och ganska smal, speciellt i tider av coronapandemi. Frågan är dock viktig. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen under punkt 2 och därmed avslag på motionerna från , . För den som inte har läst näringsutskottets betänkande nr 17 kan jag berätta att denna debatt handlar om 2019:26 om tillsyn. Just rapporter från kan ibland framstå som lite torra som utgångspunkt för politiska debatter. Men det är faktiskt så som jag ibland säger till min femåriga son: Allt här i livet måste inte vara roligt eller poppigt. Det kan ändå vara viktigt. Så är det både med rapporter och med ansvar för tillsyn över konkurrensregler och över den offentliga upphandlingen. Det är extremt viktiga frågor. Jag ska i detta anförande försöka sätta verksamhet i ett sammanhang kopplat till svensk konkurrenskraft, resonera lite om granskning och slutligen säga något om de politiska skiljelinjerna här i riksdag. hade vi här i kammaren en näringspolitisk debatt med fokus på svensk konkurrenskraft. Där anförde jag själv bland annat att ekonomi är stark, att över 300 000 fler svenskar hade ett jobb att gå till 2018 än 2014, att andelen som försörjdes av olika ersättningssystem var den lägsta samt att regeringen hade ökat investeringarna i vård, skola och omsorg med 35 miljarder – en siffra som har passerat 50 miljarder. Vad har då satsningar på den svenska välfärden och vår ekonomi med tillsyn att göra? Jo, vi vet att olika faktorer skapar tillväxt. Det handlar om investeringar i forskning som leder till innovationer. Det handlar också om välfärdssystem som ger alla invånare en chans att utbilda sig och jaga sina drömmar och som ger kvinnor möjligheten att förvärvsarbeta efter barnafödande. Men, mina vänner, det handlar även om institutionella förutsättningar för att bedriva företag. Flera internationella undersökningar visar att företagen i har goda förutsättningar och ramvillkor just för att bedriva företag. menar att är ett av de bästa länderna i världen att göra affärer i. har prenumererat på tio-i-topp-placeringar i olika rankningar för konkurrenskraft, exempelvis index. I detta sammanhang är mycket viktigt. är kort sagt viktigt för svensk konkurrenskraft. Vad är det då gör? Vad är det som döljer sig bakom formuleringen att är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor med ansvar för tillsyn över konkurrensreglerna? Myndigheten skriver själv: ”Våra uppgifter på konkurrensområdet är att särskilt lägga vikt vid kartellbekämpning och att ingripa mot … aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden.” Vi är nog många som minns gryningsräder mot flera byggbolag , som rullade upp en av de största kartellerna i svensk historia. Då handlade det om asfaltbranschen. Det hela slutade med att yrkade på böter, eller med korrekta termer konkurrensskadeavgifter, på över 1 miljard. Vi vet att konkurrensen pressar priserna, höjer kvaliteten samt breddar utbudet av varor och tjänster. Fungerande marknader är bra för både medborgare och företag. Kort sagt: är en viktig kugge i de institutionella förutsättningarna för den svenska konkurrenskraften. Vad var då slutsatser i rapporten? Jo, ger följande rekommendationer: att förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet att formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet att utvärdera om nuvarande fördelning av resurser mellan konkurrens- respektive upphandlingstillsyn är ändamålsenlig, givet myndighetens uppdrag och tillförda resurser. När jag läser framstår det som rimliga rekommendationer. Jag tror att de kommer att innebära att blir bättre. Alla som läser regeringens svar ser också att regeringen i stort instämmer med och kommer att följa frågorna i kommande myndighetsdialog. End of story? Nej, inte riktigt. I flera följdmotioner har flera partier pekat på vikten av att fungerar effektivt. Det är bra. Det är vi eniga om. Däremot är vi oeniga om vad som leder fram till ett effektivare konkurrensverk. Det är tveksamt om rekommendationerna från kommer att implementeras på ett bättre sätt genom att regeringen ska frångå sin ordinarie modell för styrning av myndigheter. Det finns lite som tyder på det, framför allt när rekommendationerna från är riktade mot myndigheten snarare än mot regeringen. Personligen tror jag inte att jag någonsin har läst en rapport från som helt har saknat rekommendationer. Det är bra, eftersom allt kan bli bättre. Men innebär det att regeringen efter varje rapport ska vidta disruptiva åtgärder i sin myndighetsstyrning? Det är jag mycket tveksam till. Naturligtvis kan extraordinära åtgärder ibland behöva vidtas, exempelvis om en myndighet befinner sig i kris. Men är sådan att kritiken ska tolkas på det sättet? Vi vet att redan har gjort förändringar med anledning av rapporten. Resterande rekommendationer kommer att hanteras av regeringen i befintlig myndighetsdialog. Jag kan inte låta bli att fundera på om detta tillkännagivande drivs av någonting annat än en vilja att förbättra den svenska konkurrenskraften. Men, säger någon, du röstar ju med regeringen och mot tillkännagivanden bara för att du är socialdemokrat. Det är faktiskt inte sant. ska utöva sitt kontrollansvar över regeringen. har i flera omröstningar röstat fram tillkännagivanden i full enighet – men enbart när det har varit rimligt. Jag röstade själv under förra mandatperioden för tillkännagivanden till regeringen när jag satt i socialförsäkringsutskottet. Däremot måste vara noggrann med att inte rösta igenom tillkännagivanden som inte leder till rimliga åtgärder. Jag menar att ska rösta för tillkännagivanden enbart när det finns en rimlig kritik och när förslagen i tillkännagivandet är rimliga. Kort sagt, fru talman, finns det tre starka argument för att rösta nej till detta tillkännagivande: har redan agerat på rapporten. Det finns bra rutiner för regeringens myndighetsstyrning som kan hantera de brister påpekar. En del tyder på att detta tillkännagivande faktiskt handlar mer om politiskt spel än om någonting annat. Därför säger vi nej till tillkännagivandet. 77 (MP): Det är viktigt att har en väl fungerande tillsyn. Väl fungerande marknader är en förutsättning för att företag ska kunna växa, skapa nya jobb och bidra till ökad välfärd. har granskat tillsyn och pekar på att det finns brister i myndighetens tillsynsarbete. rekommenderar att använda sina resurser mer effektivt och att också ska ställa tydligare krav på utvärdering av tillsyn. Regeringen följer kontinuerligt resultat och resursutnyttjande. Verktyg är som för alla myndigheter årsredovisning, det årliga budgetunderlaget och styrningen via regleringsbrev. har också en årlig myndighetsdialog med generaldirektör som syftar till att följa upp verksamhet. har efter granskning gjort förändringar i sin verksamhet. Dessutom är nya EU-gemensamma regler på väg att införas som ska ge myndigheten bättre förutsättningar att bedriva tillsynsverksamhet. Därmed yrkar jag bifall till S:s, V:s och MP:s gemensamma reservation. 78 (M): är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och har ansvar över konkurrensreglerna. är också tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen. Det är två oerhört väsentliga delar för att vitalisera med ett gott näringsliv och en bredd av aktörer. har granskat dessa två delar och lämnat slutsatser och rekommendationer till med anledning av vad de sett. Till kommer en strid ström av tips om konkurrensbegränsningar och felaktiga upphandlingar, det vill säga när kommuner, myndigheter och regioner köper in varor, produkter och tjänster från företag på anbud. Dessa ska hanteras utifrån att det från någon parts sida finns en anmälan om att fel företag fick affären, att tilldelning har skett på felaktig grund, att uppdraget inte gick ut på annons och så vidare. arbetar efter en prioriteringspolicy som de själva har tagit fram och som anger vilka faktorer som verket ska beakta vid prioriteringar. Alla, det vill säga både företag, kommuner, regioner, myndigheter och konsumenter, har stor nytta av att tillsynen är effektiv. Därför har tittat på de prioriteringar som valt i policyn och vad som de facto görs och varför. Frågorna som har ställt är: Bidrar prioriteringspolicy till en effektiv tillsyn? Ger interna kontroll förutsättningar för en effektiv tillsyn? visar i sin rapport att granskningens resultat visar på brister i tillsynsarbete, både i prioriteringspolicyn och i den interna kontrollen. Man säger från att resursutnyttjande kan förbättras.  att förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet  att formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet  att verket ska utvärdera den nuvarande fördelningen av resurser mellan de två uppdrag som verket har med konkurrens- respektive upphandlingstillsyn så att den blir ändamålsenlig enligt uppdrag och resurser. riktar sig till regeringen och säger att det kan finnas skäl för regeringen att följa upp hur förvaltningsanslaget fördelas internt och ställa krav på utvärdering av tillsyn. uppmanar regeringen att säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid . Regeringen svarar på det som framkommer att man avser att följa myndighetens resultat och resursutnyttjande i samband med myndighetsstyrningen och de årliga mötena. Det vi skulle vilja se är en systematisk uppföljning, utvärdering och styrning som grundfundament. Detta är grundläggande för att vi ska ha sunda affärer i vårt land. är rådgörande, för att det ska gå rätt till, som man också ska stoppa osunda affärer. Myndighetens uppdrag är oerhört viktigt för näringslivets funktion, eftersom otillräcklig tillsyn riskerar att hindra fri, effektiv och rättvis konkurrens på svenska marknader. Det skulle skada förutsättningarna för svenskt näringsliv. Att har företagens och allmänhetens förtroende är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. Ineffektiv konkurrenstillsyn kan till exempel innebära att företag tillåts ta ut överpriser genom samordning och missbruk av dominerande ställning. Det uppkommer om det sker utslagning så att endast ett eller få företag finns kvar och det blir så kallad kartellbildning. Ineffektiv upphandlingstillsyn ökar risken för felaktiga offentliga upphandlingar. Sämre konkurrens leder till högre priser på varor och tjänster och i förlängningen till en sämre fungerande samhällsekonomi. riktar kritik mot tillsynsverksamhet. Det måste tas på stort allvar. En otillräcklig tillsyn riskerar som sagt att hindra fri, effektiv och rättvis konkurrens på svenska marknader. Det riskerar i sin tur att skada förutsättningarna för svenskt näringsliv. Att styra, följa upp och utvärdera verksamhet ska därför vara en prioriterad uppgift för regeringen. Regeringen bör därför få i uppdrag att säkerställa en fungerande konkurrenstillsyn utifrån rekommendationer samt återrapportera slutsatser och vidtagna åtgärder till . En första återkoppling bör ske . Myndigheten har en viktig roll för att ska fortsätta växa. Inte minst efter denna kris med det så kallat nya normala kommer företagens villkor och möjligheter att vara avgörande för hur landet lyckas framåt. Det behövs en företagsvänlig politik, och i det ligger ett gynnsamt klimat. Kommuner, regioner och myndigheter behöver också köpa rätt produkter och tjänster till rätt pris och användningsområde. Därför är en viktig aktör i och med sitt uppdrag när det gäller marknadsfunktionen. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed till tillkännagivandet till regeringen. 79 (S) replik: Tack, ledamoten , för ett spännande anförande! Vi är eniga om vikten av att har en god konkurrenskraft. I tillkännagivandet föreslår bland annat att regeringen ska vidta åtgärder och återkoppla. Som jag konstaterade i mitt anförande har regeringen svarat att man i den kontinuerliga myndighetsdialogen kommer att följa rekommendationer. Eftersom det inte är regeringens styrning som har kritiserats av undrar jag om det verkligen är rimligt att kräva att regeringen ska ha en annan myndighetsdialog och en annan myndighetsstyrning än den vanliga. Min fråga till ledamoten är helt enkelt: Vilken typ av åtgärder tänker sig ska leda till en bättre styrning av ? 80 (M) replik: Tack för frågan, ! Ja, detta är absolut annorlunda. Det handlar nämligen om ledning och styrning, och det är regeringen som har ansvar för ledning och styrning av myndigheterna. Men när man säger att man ska följa upp känns det inte tillräckligt. Det handlar alltså om en myndighet som har ett stort ansvar för konkurrenstillsynen, som påverkar hela näringslivet och marknaden. Inte minst när vi kommer ur krisen ska vi göra bra affärer på rätt sätt. Kritiken gäller att verket ska förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet, formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet och utvärdera nuvarande fördelning av resurser mellan de två uppdrag som verket har. Det är vad myndigheten ska göra internt. Men vi vill också att det verkligen sker. Man ska inte bara följa frågan och flytta fram sina positioner. Vi vill att verkligen ser till att bibehålla och arbeta med konkurrenstillsynen och att man kan ta emot de synpunkter som kommer in, för att se till att det inte pågår en massa felaktigheter ute i näringslivet. Dessutom ska man se till att kommuner och regioner samt myndigheter gör sitt, så att också de får bra produkter och tjänster. Det är den funktionen man har för hela näringslivet. är en tillsynsmyndighet och en myndighet som ska hjälpa till. Man har själv begärt att få i uppdrag att göra det som ligger inom den rättsliga delen. Jag vill därför ställa en fråga tillbaka till : Tycker också Socialdemokraterna att det är en god idé att får ett större uppdrag? 81 (S) replik: I grund och botten tycker vi som sagt att konkurrenskraftsfrågorna är extremt viktiga. har två oerhört viktiga uppdrag. Man ska se till att konkurrensen i fungerar men också att den offentliga upphandlingen fungerar som den ska. Det som jag tycker är viktigt när vi talar om rapporter från är att de ska tas på allvar. har en viktig roll. Regeringen måste ta rapporterna på allvar. måste också agera ansvarsfullt, just för att ska ha den viktiga roll man har i vårt demokratiska system. Mig veterligen har det aldrig kommit en rapport från som inte har innehållit några rekommendationer. Det är i grunden bra, eftersom ingenting är perfekt. Allting kan förbättras. Allting kan utvecklas. Då är det också viktigt att vi här i riksdag hanterar rapporterna på ett rimligt sätt. Det för mig tillbaka till de frågor som jag ställde. Har jag fel? Finns det rapporter från som inte har innehållit några rekommendationer? Om jag har rätt, vilket jag tror att jag har, när det gäller att det alltid finns rekommendationer i rapporter, är det då rimligt att det alltid ska komma tillkännagivanden till regeringen efter att det har kommit en rapport från ? Jag har en tredje fråga. Om det här inte är politiskt spel, hur kommer det sig då att de fem partier som står bakom tillkännagivandet fokuserar på just ledning och styrning, trots att inte har kritiserat regeringens ledning och styrning? Vad är det, mer precis, som man vill att regeringen ska göra i sin myndighetsstyrning, utöver det normala sättet att styra myndigheter? 82 (M) replik: återkommer till våra utvärderingar av rapporter. Det finns väl för det mesta förbättringar att göra. Det är helt naturligt, precis som riksdagsledamoten säger. Om det inte finns förbättringar att göra kan man ärligt talat fundera på vad som är fel. Däremot kommer det inte alltid tillkännagivanden. Det händer, och det händer kanske dessutom ganska ofta. Men det händer inte varje gång. Emellanåt är man nöjd med det som sker. I detta fall tycker vi att det är graverande att det har gjorts en egen intern policy och att man inte tar upp frågorna och effektivt löser sina uppgifter. Det är den effektiviteten man måste komma till rätta med, så att man gör rätt saker för de pengar som regeringen lämnar över till myndigheten för att upprätthålla myndighetsfunktionen. Därför vill vi att en återrapportering ska ske systematiskt. Den frågan har vi tryckt på i det här fallet. Man kan fundera på vem som ska avgöra när det är rimligt eller inte. Vi har gjort vår rimlighetsbedömning och anser nu att regeringen ska återkomma till med svar på detta. 83 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av slutsatserna i tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande. fyller ett vitalt syfte i arbetet för att få till stånd en fullt fungerande marknad utan någon form av snedvridande konkurrens. Detta är ett arbete som ser värdet i och strävar efter att underlätta. Av den anledningen var vi bekymrade över att regeringen inte tillgodosåg det budgetäskande som riktade till regeringen för åren 2020–2022. I sitt budgetäskande till regeringen gjorde en analys av behovet av att utöka sitt arbete mot korruption. Myndigheten påpekade att den allt oftare misstänker korruption i samband med sin tillsynsverksamhet i alla typer av ärenden. Trots detta tilldelades inte medlen. Detta äskande och dess motivering låg dock till grund för att i sitt budgetalternativ ökade anslaget till . Men nog om detta. riktar i sin rapport sina iakttagelser och rekommendationer främst till , vilket regeringen också noterar. framhåller även följande: ”bedömer vidare att det kan finnas skäl för att i sin kontakt med följa upp hur förvaltningsanslaget fördelas internt och ställa tydligare krav på utvärdering av tillsyn.” Detta, menade tillsammans med en majoritet i utskottet, besvarar inte regeringen på ett tillfredsställande sätt. Regeringen uppger förvisso att man löpande följer resultat och resursutnyttjande genom myndighetens årsredovisning och den årliga myndighetsdialogen. Detta torde dock naturligtvis vara någonting som redan känner till. Att fortsätta i samma hjulspår kan därför knappast vara tillräckligt för att gå rekommendation till mötes. Med anledning av detta är det glädjande att en majoritet i näringsutskottet, och senare här i kammaren, landar i att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid för att en välfungerande konkurrenstillsyn utifrån rekommendationer uppnås samt – och detta ska inte underskattas – att regeringen ska återrapportera vidtagna åtgärder och slutsatser till . 84 PER SCHÖLDBERG (C): betänkande rörande rapporten om tillsyn är det vi diskuterar . Jag yrkar bifall till utskottets förslag att tillkännage för regeringen att den ska säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid för en väl fungerande konkurrenstillsyn. har i sin rapport granskat verksamheten och analyserat förmåga till effektivt resursutnyttjande i myndighetens tillsynsverksamhet, med fokus på prioriteringspolicy och tillsynsprocesser. menar att det finns brister i tillsynsarbete kopplade dels till prioriteringspolicyn, dels till interna kontroll. I sin granskning konstaterar att resursutnyttjande kan förbättras och effektiviseras. Det finns tre övergripande rekommendationer till :  förbättra intern kontroll  utvärdera om nuvarande fördelning av resurser mellan konkurrens- och upphandlingstillsyn är ändamålsenlig. Detta har tidigare talare också framfört. Jag läste rapporten med intresse, och vi inom bestämde oss för att skriva en följdmotion därför att det helt enkelt finns en förbättringspotential. En fungerande konkurrenstillsyn är av mycket stor vikt för effektivitet i ekonomin, och detta berör både offentligägd och privat verksamhet. Brister i tillsyn och övervakning av marknaders funktionssätt leder till snedvridning av konkurrens och upphandling, vilket i sin tur påverkar både företag och den offentliga sektorn negativt. Därmed måste regeringen omsätta kritik och rekommendationer genom att i sin styrning av myndigheten säkerställa bättre konkurrens- och upphandlingstillsyn. Att styra, följa upp och utvärdera verksamhet ska därför vara en prioriterad åtgärd för regeringen. Vi ser att regeringen behöver göra mer på detta område. som kommunalråd stötte jag, fru talman, ganska ofta på denna typ av diskussioner – både i dialoger med företag och när utövade tillsyn i min kommun och hade synpunkter. Det var helt rätt, och de gjorde det bra och med väldigt stor frenesi. Men jag upplevde någonstans också att det fanns en slumpmässighet i deras agerande. Jag lade inte så mycket kraft på det då, men när jag nu läser rapporten ser jag ett samband med mina tidigare erfarenheter. Avslutningsvis kan och regeringens ledning och styrning av dess verksamhet tyckas vara en underordnad fråga i dessa kristider. Men just här och arbetar vi alla – opposition, regering, myndigheter, hela landet – för att få en ekonomi i balans igen. Det kommer att ta tid, och det kommer att krävas hårt arbete. I detta sammanhang är en bättre konkurrenstillsyn en liten men ändå väldigt viktig del i pusslet för att bygga upp konkurrenskraft och styrka igen. 85 (KD): Vi kristdemokrater är glada över att utskottet har tagit ställning för att gå vidare med de rekommendationer och förslag som granskningsrapporten pekar på gällande tillsyn och förutsättningar för effektivt resursutnyttjande.