prot · H70973 · 2020-02-12 00:00:00 — Så har de varit när jag har samarbetat med dem, och det har säkert varit samma sak för januaripartierna. Men vi borde ändå vilja göra något i praktiken, och här tycker jag att småpartierna – Liberalerna, och – har ett ansvar att få fart på de tröga Socialdemokraterna. 100 (L) replik: Ambassadören i verkar ha en attityd till januariavtalet som är snarlik den som parti har och även , som gör allt för att avtalet inte ska hålla. Faktum är att vi har en lagstiftning på plats som förmodligen är den mest restriktiva sett till alla länder som är jämförbara med . Därtill har vi en politisk kontrollmekanism i form av , . Jag kan inte uttala mig om tidigare ingångna avtal och annat vad gäller frågor om retroaktiv lagstiftning och sådana saker, men jag förutsätter att inte exporterar vapen till länder som . 101 (KD) replik: är liberal och håller på fel Stockholmslag i fotboll. Ändå är han en förträfflig person och politisk företrädare. Inte sällan har Liberalerna och en samsyn i utrikespolitiken, exempelvis i synen på och . I båda partierna sörjer vi över den rödgröna regeringens raserande av relationerna med enda demokrati. Vi ser med oro på den palestinska ledningens spridande av antisemitism och stöd till terrordömda personer. Det som skiljer är att är ett oppositionsparti och att Liberalerna, som vi har hört, ingår i ett organiserat samarbete med regeringen och har egna tjänstemän i . Utrikespolitiken ingår inte i överenskommelsen med de rödgröna partierna. Jag vill ändå fråga : Finns det några möjligheter för Liberalerna att, med de kontakter som partiet ändå har med regeringen, påverka Mellanösternpolitiken i rätt riktning, så att säga? 102 (L) replik: Jag har störst bekymmer med synpunkter på fotbollslagspreferensen. Jag är uppvuxen precis bredvid den gamla . Jag gick på min första Hammarbymatch 1987, när vi förlorade med 1–0 mot Brage. De grönvita ränderna går aldrig ur, även om är svartgula. Bortsett från detta noterade jag att statsministern under sitt besök i skrev en artikel i israelisk press där han tydligt klargjorde att står bakom hela den internationella definition som gäller för vad som är antisemitism. Där ingår delar som rör systematiska, ensidiga och ohämmade påhopp på staten och att dessa kan ha en koppling till antisemitism. Jag tycker att detta var ett bra klargörande. Jag var inte heller helt säker på att Socialdemokraterna skulle landa i en sådan slutsats. Inte minst har vi sett hur det gick för i ; man tråcklade in sig i de där frågorna och fick en oerhört uppslitande intern debatt. Det skulle verkligen inte ha förbättrat anseende eller relationer med om man landat i en annan slutsats. Det här tycker jag är ett exempel på att det inte är så ensidigt att allting i regeringens Israelpolitik eller statsministerns syn enbart skulle vara demoniserande eller negativt mot . Jag anser också att det finns goda exempel, och dem tycker jag att man ska lyfta fram i sammanhanget. Men i övrigt jobbar vi givetvis för att ska ha en mer balanserad hållning i . 103 (KD) replik: Jag håller med om att det finns positiva tecken. Men socialdemokratisk utrikespolitik har en lång historia. Man har kört i diket rejält till exempel i relation till , och andra auktoritära stater. Jag menar inte att Liberalerna är ansvariga för socialdemokratisk utrikespolitik. Däremot har Liberalerna medverkat till att Socialdemokraterna sitter vid makten. Om jag inte minns fel pläderade för att Liberalerna borde ingå i regeringen fullt ut. Skulle detta, , vara bättre för att kunna påverka utrikespolitiken? 104 (L) replik: Det sista är väldigt svårt att svara på. Det beror ju helt och hållet på vem som är utrikesminister. Om det är en liberal utrikesminister förväntar jag mig mer liberal politik än om det är en socialdemokratisk utrikesminister. Men i grund och botten är det ju så, fru talman, att vi i är åtta partier med olika synpunkter i olika frågor. I vissa sammanhang möts vi och kan komma överens. Den slutsats som mitt parti drog var att vi inte ville att ett högerpopulistiskt parti skulle få ett sådant inflytande över den dagliga politiken att det i praktiken skulle kunna villkora vartenda ärende vid varenda votering varenda . Det hade inneburit enorma problem för stabiliteten i det svenska politiska systemet. För min del var slutsatsen av förändringarna i det politiska landskapet att januariavtalet var nödvändigt. 105 (MP): Trygghet och stabilitet kan vi i bara bygga tillsammans med andra. Vi är beroende av omvärlden. I vår globala värld är därför samarbetet och stödet till FN:s organisationer centralt. Där har länderna enats om en ambitiös global agenda för att nå gemensamma mål till 2030, vilket ger en tydlig inriktning för vårt samlade arbete med att göra världen bättre för andra. Flera av de länder som står bakom agendan har dock svårt att leva upp till grundläggande mänskliga rättigheter. Rösträtt och yttrandefrihet begränsas. Totalitära regimer förvägrar sina medborgare den frihet och de rättigheter som är grundläggande för att bygga fredliga och hållbara samhällen. Den ekonomiska ojämlikheten ökar, både mellan och inom länder. Över hela världen demonstrerar människor för frihet, jämlikhet, demokrati och klimatomställning. I den omställningen måste alla vara med, och vi måste hjälpa till att göra människor delaktiga. Delaktighet ger demokrati, och utan demokrati har vi ingen varaktig fred eller omställning. Under mer än har det demokratiska utrymmet minskat och civilsamhället pressats tillbaka. Att säkra civilsamhällets roll och utrymme genom vårt internationella arbete är därför en viktig prioritering och behöver fortsätta vara det. Världen förändras snabbt, och vi har bråttom. Klimatpolitik är säkerhetspolitik i allt högre utsträckning. Vi måste säkra framtiden för våra barn och barnbarn. måste utsläppen ha halverats. I stället ser vi hur utvecklingen går åt helt fel håll och hur klimatförändringarna redan är här. Bränderna i , torkan i , översvämningarna i , gräshopporna i och det täta regnet av larmrapporter från IPCC vittnar om det otroliga mänskliga lidande och de ofattbara kostnader som klimatförändringarna skapar. Det är världens fattigaste som drabbas först och hårdast, men vi blir alla förlorare. Men i omställningen visar vägen, både hemma och globalt. Den ledarrollen får inte försummas. När går före skapar vi utrymme för andra att följa efter. Och vi har visat att politiken har kraft att förändra. Tack vare vårt arbete och Swedish Proposal, som höjde priset på utsläppsrätter radikalt i EU, rasar kolanvändningen i land efter land. Kolet i håller på att spela ut sin roll. är ledande i den globala kampen för omställning. Vi har visat att det går. Det är vår roll att ständigt driva på för fler och snabbare åtgärder, för det behövs fler åtgärder för att vi ska klara klimatet, vår allra viktigaste säkerhetsfråga. Omställningsarbetet behöver göras på alla fronter. sätter vi stopp för svenska fossila exportkrediter och slopar fossila investeringar i AP-fonderna. Våra gemensamma pengar ska stödja omställningen, inte stoppa den. Det svenska biståndet är definierande för den svenska politiken och förhållande till vår omvärld. Internationell solidaritet är en ideologisk grundpelare inte bara för oss gröna utan för många engagerade svenskar. Med stor makt kommer ett stort ansvar, och det ansvaret axlar . Vårt bistånd är det bästa i världen. Det ska vi vara otroligt stolta över. Därför är det med oro som jag nu ser den moderata oppositionen utmana biståndet. De vill ta tillbaka pengarna som går till barn i krigssituationer, till familjer på flykt, till bönder som förlorat sina skördar och boskap i torkan och till skolorna som ger tusentals barn en möjlighet till ett bättre liv. Det är en kall politik, ovärdig ett land som . Det finns de som vill påstå att vi inte har råd med solidaritet. Men alldeles högtidlighöll vi minnet av Förintelsen och lovade att något sådant aldrig ska hända igen. flyr historiskt många människor från krig, förtryck och klimatförändringar. debatteras på många håll hur vi kan begränsa mottagandet av människor som flyr för sina liv. Jag vill hedra minnet av Förintelsen – och aldrig glömma det som hände – genom att värna asylrätten och de människor som är på flykt . Asylrätt betyder för oss i att vi lärde oss av historien under världskriget. Det betyder att inte svika idealen och avtalen nu i när de behövs som mest. Vägen till en jämställd värld är lång. Därför är den feministiska utrikespolitiken så viktig. Det handlar om att i alla delar vid alla tillfällen fråga var kvinnorna är och sätta dem främst. I dagens hotas aborträtten, och konservativa krafter vinner mark genom att ifrågasätta kvinnors rätt till sin egen kropp. så kallade gag rule har fått stort genomslag, men svenskt bistånd är där och möter upp och räddar livet på många av världens mest utsatta kvinnor. När oron ökar och människor ställs mot människor får vi inte tveka om att driva på för förbättring. 106 (SD) replik: nämnde att alltid kommer att stå upp för enprocentsmålet. Jag är som många vet en varm anhängare av internationellt bistånd. Men jag har också mina gränser. Mina gränser har passerats när vi ser skottlossningar i , när vi ser pensionärer som letar burkar för att de inte kan få sin ekonomi att gå ihop, när vi ser sjukvården fallera fullständigt, så att människor dör i vårdköerna, när vi ser det svenska samhället falla samman på grund av att det inte satsas tillräckligt med resurser på dem som har byggt upp vårt samhälle, på dem här i som är svaga och behöver vårt stöd och på de ungdomar som bor i utanförskapsområden som näst intill har förvandlats till krigszoner och när det runt om i landet sker sprängningar som kan jämföras med knarkkartellernas . Det är en utveckling som jag vet att jag delar oron för med och många andra ledamöter i . Vi oroas alla över det här. Jag och mitt parti ser att vi på något sätt måste sätta stopp och se till att vi kan satsa resurserna i vårt samhälle för de medborgare som har röstat på oss. Vårt huvudsakliga uppdrag är nämligen för de svenska medborgarna och de människor som bor här. Som anhängare av bistånd tycker jag att det är bra att vi hjälper andra delar av världen. Men när samhället ser ut som det gör måste vi satsa här. Min fråga till är: Hur långt kan regeringen och gå? Kan man inte sätta stopp ? Kan man inte inse att vi inte kan skicka mer pengar till utlandet när vi inte har tillräckligt här i ? 107 (MP) replik: Vi står bakom enprocentsmålet i biståndet. Som jag sa förut är det inte därför att det är en siffra utan för att det ger effekt i de länder där vi väljer att hjälpa till eller i de stora internationella institutionerna. Att är varma anhängare av biståndet är en välkommen sak att höra. Men det klingar lite falskt när man i verkligheten vill dra ned. försöker nu göra inrikespolitik av den utrikespolitiska debatten. Det kan man naturligtvis göra. Då vill jag bara svara att den bild som målades upp är till viss del sann. Vi har stora problem i med vissa delar. Att det skulle bero på att vi har en internationell solidaritet och försöker att hjälpa till och göra hela världen till ett bättre ställe, också därför att det är bra för oss i , är inte en analys jag vill ställa upp på. Inrikespolitiken och de problem vi ser här behöver åtgärdas med nationell politik. Det handlar om att vi stärker sjukvården och rättsväsendet och anställer de nya poliser som regeringen har ställt sig bakom. Vi ska jobba hårt för det med polisutbildning och fler som kommer tillbaka till yrket. Att vi skulle behöva dra ned på våra internationella ambitioner att göra världen till en bättre värld för alla för att klara våra problem här på hemmaplan ställer jag inte upp på. 108 (SD) replik: All politik hänger ihop. Utrikespolitik och inrikespolitik hänger ihop. Allt vi gör utrikespolitiskt kommer också att påverka oss inrikespolitiskt. Det är just det jag försöker säga här. När ni prioriterar enprocentsmålet som ni gör nedprioriterar ni också det svenska samhället. Ni nedprioriterar satsningar på rättsväsen, våra pensionärer här i och annat som behöver resurser här i . har varit det parti som efter de avräkningar som ni stod bakom lade mest pengar på det internationella biståndet. Men inser vi att vi inte kan göra det längre. Vi har så många svaga grupper i som behöver stöd. Det är vad jag tycker är så sorgligt med den här inställningen. Tillräckligt mycket pengar ska slussas ut ur . Jag menar bestämt att pengarna behövs i 109 (MP) replik: Vi behöver mer pengar för att säkra flera olika verksamheter i . Det gör vi också genom regeringens budget. När vi talar om nedprioriteringar är det intressant att notera att stöder ett budgetförslag som innebär stora skattesänkningar också för människor som redan har mycket. Man vill ställa utsatta grupper mot varandra och i stället gynna grupper som har väldigt mycket och som skulle kunna dela med sig i solidaritet. Förutom skattesänkningar säger man att man vill dra ned stödet till kommunerna väldigt mycket. De har stora kostnader för till exempel flyktingmottagningen. Det är en osolidarisk politik. Den stöttar inte dem som är utsatta i och globalt. 110 (C) replik: står bakom den utrikespolitiska deklarationen. Därför finns det skäl att lyfta fram ett av de perspektiv som inte tagits upp i den här utrikespolitiska debatten så mycket. Det är den formulering som fanns på s. 3 om att vi ska bidra till långsiktig stabilitet och säkerhet i vår del av . Det är naturligtvis viktigt. Frågan är bara hur. Min bild är att är ett parti som står upp för multilaterala lösningar och som gillar att det finns en tydlighet i politiken. Frågan är: Är verkligen politiken för säkerhet i vår del av nu tydlig? Vi står mittemellan. Vi är en del av EU. Vill att EU:s säkerhetspolitiska förmåga och beslutskraft också militärt ska förstärkas? Är det så att ensam helt plötsligt är stark? Eller är tvåsamhet det viktiga som med och ? Skulle man möjligen från sida kunna tänka sig att se ett medlemskap i som en viktig del för att tydliggöra vårt ställningstagande och våra vägval för den som eventuellt funderar? 111 (MP) replik: Tack, , för frågan! Där kan jag ge ett tydligt svar. För dem som funderar på om vill gå med i Nato är det tydliga svaret nej. Däremot är jag glad för bland annat den tvåsamhet som nämner med vårt ökade samarbete med till exempel . Det är inte det enda samarbete vi har. Vi har bilaterala överenskommelser med och . Vi är en del av EU. Där för vi naturligtvis en gemensam politik, och vi stärker varandra. Om säkerheten i bara låg på bord att avgöra och stärka hade vi nog sett en helt annan utveckling. Tyvärr ser vi inte det. Brexit har till exempel varit en del där man famlar och inte vet vad det kommer att betyda för relationerna. Vi vill ha starka samarbeten mellan länder som är demokratiska och har samma värderingar. Det är någonting som vi väldigt starkt står bakom. 112 (C) replik: Det handlar om att ha ett starkt, organiserat och tydligt samarbete med de länder som vi står nära. Det är post-brexit, och naturligtvis de flesta andra EU-medlemmar, nämligen Nato. Det är en naturlig väg om man vill skapa synlighet och tydlighet om den svenska säkerhetspolitiska hållningen. Det är en bra garanti för om man vill vara bidragande till långsiktig säkerhet Tvåsamhet var populärt hos och gärna med . Kan då möjligen tänka sig att göra som ? Skulle en Nato-option vara möjlig? har en option om medlemskap i . Är det så att vill driva bort från den optionen? 113 (MP) replik: Jag har inga synpunkter på hur andra nationer väljer att avgöra sitt Natomedlemskap. Däremot kan jag tycka att det är intressant vad som hänt och hur utvecklingen för Nato har varit. Vi har i den här kammaren hört väldigt omfattande kritik mot . Det är någonting som jag ställer mig bakom. Det tas över huvud taget inte in i de här politiska tankegångarna och när vi talar om hur vi ska förhålla oss till Nato. Det är anmärkningsvärt. Sedan har man sina olika inställningar och bevekelsegrunder i den frågan. Vi i tror att har det bäst med att stå utanför Nato. Det är en politik som vi kommer att fortsätta att driva. 114 (V) replik: är sprunget ur fredsrörelsen, och jag tänker att har lyssnat med intresse på de replikskiften jag har haft kring vapenexport. Det har varit tydligt att du, , vill att regeringen ska göra mer än den gör . Till sa du : ser inte på punkt 70 som en fortsättning av befintliga regler. Det är bra, tycker jag, att du gör den analysen. Du säger också: Vi ska kämpa på för att vapenexporten ska minska och speciellt till de krigförande länderna i . Det är detta som är kärnan i punkt 70. Problemet med det år som vi har bakom oss med januariavtalet är att vi inte har sett några konkreta beslut från regeringens sida när det handlar om att man har stoppat vapenexporten. Det är viktigt att jämföra och . När det gäller skapades genom ett tryck i riksdag, där och alla andra röstade för att vi skulle vara hårda i vårt fördömande och driva på för ett vapenembargo. Det gjorde att myndigheten sa: Yes, vi ska inte exportera några vapen till längre. Men man har uppenbarligen inte uppfattat punkt 70 i januariavtalet på samma sätt, för man har inte fattat det beslutet från ISP:s sida. Man har ambassadörer som fortfarande tycker att det är helt okej att underlätta export, och vi ser att Globaleye ligger runt hörnet för vapenexport. sa förut att exporten är viktig och att handelsavtal ska hållas. Jag undrar därför vad anser om att regeringen inte har gjort mer för att uppfylla punkt 70. Har du några idéer och förslag om hur vi ska få fart på sossarna så att de kommer med på tåget? Och vad tycker om att man skulle kunna driva ett vapenembargo i EU mot den saudiskledda koalitionen? 115 (MP) replik: Jag är glad att och har uppfattat att vi är väldigt mycket emot vapenexport när den går till odemokratiska stater eller länder i konflikt. Det var också en av anledningarna till att vi verkligen drev in punkt 70. Det gjorde vi för att tydliggöra denna ståndpunkt och hur viktig den är för oss och för vår utrikespolitik. Vi har varit med och drivit fram den ännu starkare vapenexportlagstiftning som vi nu har. Man kan säga att vi gärna hade sett att också den gick ännu längre, men eftersom man ibland måste ta en kompromiss för att komma framåt i arbetet valde vi att göra det och att stå bakom det som vi nu ser: en förbättrad lagstiftning. Det som jag sa i radiointervjun är helt sant. driver i varje rum och på för att inte någon vapenexport ska gå till odemokratiska stater, till länder i konflikt eller – det som är allra mest utpekat – till de länder som för krig i . Detta är någonting som jag kan säga att vi gör i stort sett , på olika sätt och med olika medel. Men detta att regeringen inte skulle ha haft frågan på sitt bord stämmer inte. Det har gett effekt. 116 (V) replik: Jag är glad för det jag hör från , och jag betvivlar inte att hon vill stoppa vapenexporten. Det kanske finns exempel där man har fått upp ärenden från ISP till regeringen där regeringen har fattat ett beslut om att inte exportera. Men det har egentligen ingen betydelse när man inte har satt ned foten och stoppat vapenexporten som ISP har gjort på samma sätt som man har gjort med . Jag är glad för att säger att jobbar med det här , och jag tänker stödja det arbetet och fortsätta att hoppas att tänker fortsätta att kämpa för det. Det krävs att man gör det när man säger till exempel, som i anförandet, att man i alla lägen ska sätta kvinnor främst. Det handlar också om de jemenitiska kvinnorna. Man kan inte ha det resonemang som jag har hört Socialdemokraterna ha när man tror att man kan försvara de jemenitiska kvinnorna genom att exportera vapen till saudiskledda koalitioner. Så funkar tyvärr inte krig i världen. Vi måste konstatera att kvinnor och barn är de som lider mest i den konflikt som har pågått i . Det är det vi så har blundat för i västvärlden. 117 (MP) replik: Det har helt rätt i. Den humanitära situationen i är förfärande att se och någonting som alla verkligen borde sätta fler klutar till när det gäller att få ett avslut på. Det är helt ovärdigt, och det säger är helt riktigt. Jag gör vad jag kan för att vapenexport inte ska gå till dessa länder. 118 (KD) replik: I utrikesdebatten ställde jag frågor till företrädare om antisemitismen i och i . Det är allmänt känt att det inom har funnits problem med personer kopplade till islamism. Antisemitism är islamismens DNA. Hotet mot judar för att de är judar finns i all islamism. Inom EU pågår ett aktivt arbete mot judehat i alla former. och även har antagit en europeisk definition av antisemitism. Det handlar om den definition som har arbetats fram av och som också har antagits av länderna i . har gått en annan väg. När röstade om denna gemensamma definition valde parlamentariker att rösta nej till definitionen. nämnde att statsminister skrev i en israelisk tidning att den har beslutat att ställa sig bakom denna definition, inklusive de exempel som bifogats. Jag förmodar att även står bakom detta regeringsbeslut. Min fråga är därför: Har partiet ändrat sig på grund av att ni hade fel tidigare eller för att regeringssamarbetet kräver en ändrad ståndpunkt? 119 (MP) replik: står verkligen emot antisemitismen. Det är någonting som är helt förfärligt och som vi tyvärr har alltför stora historiska resultat av. Vi har sett vad det kan leda till. försökte i inledningen till sin replik hävda att på något sätt skulle stödja antisemitiska krafter. Det är ett absurt påstående, som jag vänder mig starkt emot. Även försökte man klistra detta epitet på oss, och jag hoppas att jag var lika tydlig då. När det kommer till definitioner och vad de betyder och inte betyder försöker man uppenbarligen hitta en tydlighet i det internationella samfundet. Det vi vill vara tydliga med är att man måste kunna kritisera ockupation av och brott mot folkrätten. Vissa uppfattar det som att man inte kan göra det med denna definition. Vi säger att med denna definition kan man fortfarande göra det. Det är internationell rätt som gäller, och vi måste kunna stå upp för folkrätten. Där kan man möjligtvis hitta olikheterna i de ställningstaganden i frågan som har gjort och i det som regeringen har gjort. 120 (KD) replik: Jag vet inte om jag uppfattade det rätt, men jag tolkar det ändå som att står bakom regeringens beslut. Jag tolkar det också som att det är ett erkännande av att partiet har haft fel när man har röstat nej till definitionen. Det går alldeles utmärkt att kritisera och den israeliska regeringens politik med definitionen. Det står i inledningen: Kritik mot liknande den som riktas mot andra länder kan inte betraktas som antisemitism. Det är fullständigt klart. I grunden är det illa att har haft en fientlig inställning till den enda judiska staten, . Namn som Per , , och illustrerar problemet. Jag vill ändå fråga om det inte är dags för en mer balanserad syn på . 121 (MP) replik: Vi har aldrig haft en fientlig syn på rätt att existera. Vi står fast bakom en tvåstatslösning, trots den så kallade fredsplan som lagts fram ensidigt av . Vi vill fortfarande tro att en sådan är möjlig. Jag noterade dock att förut inte svarade på fråga om hans syn på ockupationen och bosättningarna. Därmed kan man ju själv fundera på i vilken utsträckning står bakom den tvåstatslösning som ändå är det internationella samfundets väg framåt. 122 (S): är befolkningsmässigt ett medelstort land, exportberoende och därmed beroende av en fungerande frihandel, geografiskt placerat i ett läge där de politiska och militära spänningarna är stora. Men är också ett land med en tydlig och inflytelserik röst i utrikespolitiken i världen. Demokrati, yttrandefrihet, mänskliga rättigheter och varje lands rätt till säkra gränser är grunden för svensk utrikespolitik. Detta är värderingar som det finns ett brett stöd för här i riksdag och som gäller likaväl när har en socialdemokratiskt ledd regering som när landet har en borgerlig regering.