prot · H70986 · 2020-03-12 00:00:00 — Detta gedigna underlag kan sedan användas av regering och riksdag för att eventuellt förverkliga förslagen. Vi tycker att jordbrukets aktörer ska kunna föreslå för myndigheterna vilka regler och syften som borde granskas innevarande år. På så sätt får man en ordnad, återkommande process som granskar den befintliga lagstiftningens syften, och frågan står ständigt i fokus. Samlade effekter av regler som staplats på varandra upptäcks. Även föråldrade regelverk, onödigt hårda regleringar och regler som inte harmoniserar med varandra upptäcks i ett problemlösande sammanhang, där jordbrukets konkurrenskraft är central. Vi tror att lagstiftningen på detta vis blir mer avvägd och ändamålsenlig. Jag hoppas som sagt på stöd i kammaren för reservation 5. Man kan ju ändra sig när man kommer till kammaren. Vi har själva gjort det en gång . Det var när vi insåg att förslag var bättre än vi först tyckte. Handen på hjärtat, det är svårt att till fullo förstå förslag från andra partier utifrån enbart motionstext. Vår motionstext är dessutom ganska kort. 4 (V): Jag yrkar bifall till reservation 2. Trots att animaliekonsumtionen har stor påverkan på klimat, miljö, djur och folkhälsa saknas nationella politiska beslut för att minska konsumtionen i en mer hållbar riktning. anser att det finns stora samhällsvinster med att verka för en minskad köttkonsumtion och att det krävs politiska beslut för att understödja en mer växtbaserad kost och en minskad konsumtion av animalieprodukter. Det är viktigt eftersom köttkonsumtionen i världen såväl som i har ökat kraftigt . Animalieproduktionen står för av världens totala utsläpp av växthusgaser. Svenskarnas köttkonsumtion, exklusive andra animalier såsom mjölk och ost, orsakar en klimatpåverkan på ungefär koldioxidekvivalenter , enligt . var totala utsläpp av växthusgaser inom landet . Oavsett hur och var köttet produceras är konsumtionen förknippad med stor klimatpåverkan. Produktion av nötkött genererar dock betydligt större klimatpåverkan än exempelvis fläsk och kyckling. De höga utsläppen av växthusgaser från produktion av kött beror till största delen på att det krävs stora arealer mark för att producera foder. Enligt en rapport från kan boskapssektorn därtill vara en av de största orsakerna till förlusten av biologisk mångfald, eftersom den utnyttjar av jordens landyta och av all jordbruksmark i världen. Boskapssektorn är dessutom en av de främsta orsakerna till skövlingen av tropisk skog. Regnskog skövlas även för odling av djurfoder som sedan exporteras till exempelvis EU:s köttproduktion. Inte minst gäller detta sojaproduktion. Köttproduktionen i världen konsumerar dessutom stora mängder färskvatten. Även om det varierar mellan olika köttslag krävs mer färskvatten för att producera ett kilo kött jämfört med vegetabilier. FN:s klimatpanel IPCC publicerade rapporten and Land. I rapporten konstateras att jord- och skogsbruket hotar både klimatmålen och den biologiska mångfalden. Det räcker inte att lösa klimatkrisen enbart genom att minska koldioxidutsläpp från bilar, flyg och industrier. Enligt rapporten krävs en global jordbruksrevolution och ändrad kosthållning, bland annat genom att man minskar matsvinn och äter mindre kött, för att rädda planeten och undvika svältkriser. Konsumtion av hälsosamma och hållbara som är baserade på grövre spannmål, baljväxter, grönsaker, nötter och frön skapar enorma möjligheter att reducera växthusgasutsläpp, enligt rapportförfattarna. Inom EU betalas mångmiljardbelopp ut som subventioner till animalieindustrin. Det är orimligt att så stora summor av våra gemensamma medel går till att subventionera en industri med så pass stor klimat- och miljöpåverkan. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter för att försäljningen av dem ska öka. bör agera för ett slutdatum inom EU då miljöskadliga subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. 5 (M) replik: Tack, , för ditt anförande! Det som känns lite som att saker och ting blandas ihop. I detta anförande jämförs svensk livsmedelsproduktion med internationell på alla sätt och på alla håll och kanter. Jag tycker att det blir lite konstigt. Vi behöver landa och klargöra en del saker. Exempelvis behöver svensk nötköttsproduktion visserligen mycket , men av går i princip inget annat än gräs att odla på ungefär 1 miljon av dem. Detta gräs är alldeles ypperligt att köra genom våra nötkreatur. Dessutom är det bara dessa betande mular som kan hantera våra naturbetesmarker. Det är de som står för den stora delen av den biologiska mångfalden i . Det är den viktiga delen av biologisk mångfald, och den minskar i . Det blir därför konstigt när man blandar inhemsk produktion med internationell. Jag vet att det finns jättestora problem i livsmedelsproduktionen, särskilt animalieproduktion, runt om i världen. Det gäller till exempel feedlot och det slags slutuppfödning som finns i och även i viss mån i . Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi är balanserade och talar om den svenska produktionen för sig och den utländska för sig. Jag vill därför, fru talman, fråga ledamoten om hon är medveten om den stora skillnad som finns inom produktionen. Svensk nötköttsproduktion ger till exempel mindre klimatgasutsläpp i en internationell jämförelse. 6 (V) replik: Tack, , för frågan! När jag drog mina siffror talade jag kanske framför allt om konsumtionen, som ökar. Vi vet att ökningen gäller både inhemskt och importerat kött. Därför talar vi i mycket om att vi vill öka den lokala produktionen liksom den lokala konsumtionen av det som produceras i . Jovisst, det är skillnad mellan produktionen i och . Det är väl därför vi alla oftast talar om att man ska äta det som är svenskproducerat. Jag är den första att säga att vi kan göra vissa inskränkningar i de handelsavtal som vi har med länder runt om i världen – gärna för mig. Men det är ju ni inte så pepp på. Allt beror kanske på var man lägger problembilden. Jag tycker att det finns större problem med den politik vi för och med det system vi har. Vi målar in oss i handelsavtal som gör det jättesvårt för oss att ställa upp gynnsamma förhållningsregler för den svenska produktionen. 7 (M) replik: Ja, det finns även andra problem. Exempelvis är den vegetariska kostproduktionen runt om i världen väldigt mycket baserad på vatten. På många av produktionsplatserna finns inte vatten i den mängd som borde finnas. Vi ser till exempel hur man i tömmer stora bevattningsdammar. Det finns något vatten kvar. I södra har man tagit upp så mycket grundvatten att saltvatten från havet tränger in i grundvattendepåerna på grund av grönsaksproduktion. Problem finns alltså både i vegetarisk och animalisk produktion. Men vi måste komma ihåg att animalisk produktion är motorn i svenskt jordbruk. Vi borde därför inte stå här och prata ned den svenska animaliska produktionen genom att blanda ihop den med den utländska. Vi vet också att mullhalten i åkerjordar behöver höjas. Det kan man göra på många olika sätt. Ett av dem som man ofta använder för att höja mullhalten är genom att använda djurgödsel. Med den nivå vi har på djurproduktion i skulle vi kunna öka mullhalten mycket utan att det skulle få negativ effekt på klimatet. vi mullhalten i åkerjordarna höjer vi nämligen även inbindningen av koldioxid. Jag tycker återigen, fru talman, att det är oerhört viktigt att vi försöker särskilja de olika produktionsmodellerna som finns runt om i världen. Vi måste försöka värna den svenska. Vad gäller frihandelsavtal har vi faktiskt sett vad konsumenterna själva väljer bort. Importen av utländskt nötkött har ju minskat. Problemet är i stället att vi får en brist på inhemskt nötkött, eftersom produktionen sjunker. Det är alltså oerhört viktigt att hålla isär de båda. Jag vill därför få ytterligare ett klargörande från ledamoten. 8 (V) replik: Det handlar inte om att, som du säger, prata ned den svenska produktionen. Det finns inget i vår politik som säger att vi inte skulle vilja öka det svenska jordbruket. Även vi arbetar ju för det. Däremot vill jag hävda, precis som gjordes i den artikel som LRF publicerade för inte så länge sedan, att det finns en framtid för det svenska jordbruket även för det växtbaserade, vilket är väldigt positivt. För det svenska jordbruket finns här alla möjligheter att vara en aktiv del av den omställning som vi måste göra. Det handlar om att det kött som vi äter ska vara mer lokalproducerat. Men vi behöver också få upp andelen växtbaserad kost. Båda dessa saker behöver ske, men det ena behöver inte vara ett hot mot det andra. Jag hoppas att detta var tydligt nog. 9 (KD): Jag yrkar bifall till reservation 7. har det gått vi i fattade beslut om en livsmedelsstrategi. Många jordbrukare sa: Äntligen! är något riktigt bra på gång. Politikerna är överens. händer det saker. Samma jordbrukare som då sa detta säger nu: Vänta , det har snart gått . Ändå har vi inte märkt någonting. Vi märker absolut ingenting på gårdsnivå. Jag kan förstå frågan. En livsmedelsstrategi som bara blir en pappersprodukt hjälper ingen bonde. Det är på gårdsnivå som skillnaden måste bli verklig. Varför går det så sakta? Enligt livsmedelsstrategin ska lönsamheten för jordbruket öka, konkurrenskraften stärkas och självförsörjningen av livsmedel öka. Hur har det då gått? Ja, på samtliga tre punkter har det försämrats, inte förbättras. Av tre möjliga är det alltså icke godkänt på alla tre. Här har naturligtvis regeringen ett stort ansvar att vidta politiska åtgärder. Man kan inte förlita sig på den gamla klyschan ”det händer längre fram ”. Vad händer nu? Vilka förslag har regeringen? När kommer det kraftfulla jordbrukspaketet, som vi alla väntar på så jättemycket? Jag har i denna kammare lyft fram ett exempel som jag tycker att regeringen borde kasta sig över, nämligen att vi i har en miljöbalk där det står att jordbruk är en miljöfarlig verksamhet. Jag kan med handen på hjärtat säga: Jag känner inte till något annat land i världen där livsmedelsproduktion klassas som något miljöfarligt. Vi kan lyfta blicken och kika på våra grannländer. I är landets livsmedelsproduktion helt avgörande för en självförsörjning som ligger på – mina vänner – . I är landets livsmedelsproduktion helt avgörande för en levande landsbygd och för självförsörjningen. I är livsmedelsproduktionen helt avgörande för landets ekonomi. I , fru talman, är livsmedelsproduktionen en miljöfarlig verksamhet. Hur många av oss här inne tänkte när vi käkade frukost : Oj, nu äter jag något som producerats av svenskt jordbruk! Det är miljöfarligt! Ingen, tror jag. Visar inte detta hur galet det är och att det nu måste till en förändring i en gång för alla? Regeldjungeln inom jordbruket är en annan fråga som måste förändras. Regelförenklingar måste till. anser att det måste finnas en sammanhållen handlingsplan med tydliga och mätbara mål för hur regelbelastningen ska minska. För att säkerställa att planen följs ska regeringen, tycker vi, återkommande redovisa för hur arbetet fortlöper. Vi ser det som en självklar åtgärd, då regelförenklingar är en i den antagna livsmedelsstrategin. Att vår självförsörjning, som flera av mina vänner har talat om här förut, nu är nere tycker många av oss naturligtvis är väldigt allvarligt. Vi kan ta som exempel igen. kan försörja sina invånare med livsmedel . I klarar vi högst sju till . Det är en viss skillnad. I , där vi nu befinner oss, tar det bara några dygn – sedan gapar hyllorna tomma i matbutiken. Det är därför otroligt viktigt att livsmedelsproduktionen inte minskar utan tvärtom ökar. Den måste öka. Det går naturligtvis inte med quickfix – det fattar väl jag också. Men går det ju precis åt andra hållet. Mjölkgård efter mjölkgård läggs ned. lägger cirka fem mjölkbönder ned sin produktion. är det enda EU-land där invägd mjölk minskar. I andra länder ökar den. Hos oss minskar den. Jo, därför att lönsamheten är för dålig och konkurrenskraften försämras. Det är många som har tagit upp olika hot. Jag vill instämma i den hotbild som finns. När man är ute bland jordbrukare märker man en rädsla. Det gäller naturligtvis delvis det som jag tog upp om att lönsamheten och konkurrenskraften är för dålig, men även andra saker. Det finns djurrättsaktivister som hotar barn till mjölkbönder. Jo, för att de är mjölkbönder. Gång på gång märker vi detta. Det här måste vi få till åtgärder mot. Som någon var inne på är det förnämligt att min gode kollega har tagit upp detta med regeringen. Varför händer det ingenting? Vi hoppas att regeringen snart kommer med ett svar på hur man tänker handha detta. Vildsvin är en annan fråga som är otroligt allvarlig. De förstör för svenskt jordbruk. Vi pratar om skador för ungefär 1,5 miljarder. Men det finns även andra hot, exempelvis vargen, som kollegan tog upp. I olika delar av vårt land där man förr hade får eller kalvar i hagarna törs man inte längre utan lägger ned. Det är klart att vi av hela vårt hjärta önskar att denna regering snart vidtar åtgärder för att göra svenskt jordbruk bättre och mer lönsamt. I detta anförande instämde (KD) och (SD). 10 (L): Den här debatten visar på många olika perspektiv, men det är ändå en ganska dystopisk debatt. Det kan också vara viktigt att påminna sig om vad näringarna själva ser framför sig. När jag läste Lantbruksbarometern 2019 inför den här debatten kunde jag konstatera att det ändå fanns väldigt mycket förhoppningar om en ljusnande framtid. Hälften upplevde god lönsamhet. Gris‑, nöt- och mjölkproducenter såg förbättrad lönsamhet. Växtodlingsproducenterna konstaterade ett minus, men väldigt många anförde ändå en optimism. I dessa tider, när vi kämpar med frågor om , klimatförändringar och mycket annat, gäller det också att lyfta fram det positiva. Klimatförändringar leder till extremväder och naturkatastrofer, både i och i världen. Det krävs ett fokus på effektiva riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet för att de ambitiösa målen ska kunna uppnås, både i och inom EU. I en resultatorienterad politik behöver medlemsländerna kunna utforma miljöåtgärder som hanterar regionala och lokala utmaningar för att möta gemensamma klimat- och miljömål. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste öka miljö- och klimatambitionerna. Det brukar vi från Liberalerna alltid framhålla. Det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken och en ökad ambition för miljö och klimat. För att i EU få ett effektivt jordbruk som bidrar till att nå framtida klimatmål som en växande befolkning globalt kan försörjas behöver marknadsstörande regler ses över. Utgångspunkten för den fortsatta inriktningen av reformeringen av jordbrukspolitiken bör vara att delar av stödet satsas på miljö, klimat, utveckling, ekosystemtjänster, landskapsvård, miljöskydd och biologisk mångfald. Utifrån det vill jag också nämna någonting om en annan fråga som är viktig för Liberalerna och som har en stark klimatbäring, nämligen det som beskrivs i betänkandet om våtmarkerna. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv. Ett av miljökvalitetsmålen är Myllrande våtmarker. Definitionen av detta mål är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och att värdefulla våtmarker ska bevaras för framtiden. I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan anförs att insatserna för restaurering av våtmarkerna ska stärkas. Restaureringen av våtmarker som dikats ut kan vara ett bidrag i klimatarbetet genom deras funktion som kolsänka. Restaureringen av våtmarker kan också ge flera andra vinster i form av vattenhushållning och vattenrening och främja den biologiska mångfalden. När jag kunde ta del av den kunskap som finns i miljöorganisationerna gällande vattenfrågor och våtmarker var det tydligt vilken betydelse som våtmarkerna kan ha. I klimatförändringens tider kan dessa vara som svampar som bibehåller vatten under torka. De kan finnas som en barriär vid bränder. Våtmarkerna kan suga upp stora mängder vatten vid regn. Även i tätbebyggda städer kan de fylla en viktig funktion. De kan till exempel hjälpa till med dagvattenhanteringen och med att rena vattnet innan det leds vidare. Våtmarker kan bidra till biologisk mångfald och ett rikt fågelliv. besökte jag en turistö. I stället för stora hotellkomplex hade våtmarker etablerats. Det visade sig vara en framgång ur många olika perspektiv, både för den biologiska mångfalden och för att man hittade en ny besöksnäring. Det blev en turistmagnet. Många ville besöka våtmarkerna för att få uppleva det unika. I budgetpropositionen avsattes för våtmarker. Våtmarkssatsningen avbröts 2019 på grund av det årets budget. Men regeringen föreslog i propositionen för vårändringsbudgeten ökade medel. Enligt budgetpropositionen har våtmarkssatsningen bland annat möjliggjort för länsstyrelserna att besluta om 148 projekt hos kommuner om våtmarker och att genomföra 159 egna restaurerande åtgärder, främst i skyddade områden. Det går att söka bidrag till åtgärderna för att restaurera eller anlägga våtmarker. Länsstyrelserna har dessutom genomfört 156 restaureringsåtgärder i 121 områden. Målsättningen är att miljöersättningen för skötsel av våtmarker och dammar ska omfatta . Den totala arealen har ökat 2007 till . Det är viktiga frågor och framtidsfrågor, inte minst sett till de klimatförändringar som pågår. För Liberalerna är klimatfrågan högt prioriterad. Klimatet påverkar allt liv på jorden. Det är utsläppen vi ska motverka. För att rädda klimatet och miljön och skapa en renare framtid för kommande generationer måste vi fortsätta att satsa på och utveckla metoder som bidrar till att värna klimatet. Jag vill yrka bifall till reservation nr 3. Jag vill också påtala för åhörarna att genom det enkla motionsförfarandet kan man hitta alla de övriga förslag som Liberalerna har i vår motion. 11 (SD) replik: Tack, , för föredragningen! Det var lite grann våtmarkernas lov som sjöngs här. Vi håller med om att våtmarkerna är bra och att kan finnas synergieffekter med att anlägga våtmarker på liknande sätt som beskrev. En av våra reservationer handlar om det. Det finns också problem med våtmarker. Ett hinder för att våtmarker etableras och ett hinder som uppstår i och med att våtmarker etableras är att det blir strandskydd vid nya vattendrag. Jag tänkte höra om Liberalerna är beredda att ompröva strandskyddsreglerna vid nya vattendrag så att lantbrukare till exempel lättare kan anlägga ett vattendrag, eller en damm för vattenhushållning, med kombinerad nytta för biologisk mångfald. Det är min fråga. 12 (L) replik: Det pågår en översyn av hur framtidens strandskyddsregler kommer att utformas. En sådan viktig fråga i den översynen handlar främst om att göra det möjligt att kunna utveckla verksamheter och också kunna bosätta sig inom områden där det inte är hårdexploaterat. Den fråga som för fram om att det skulle finnas en negativ konsekvens för våtmarker eller för övrig lagstiftning får jag ta med mig. Den frågan har jag inte stött på tidigare. Den pågående utredningen ska reda ut ett antal hämmande effekter för att kunna utveckla verksamheter med mera. Den frågan kommer vi att avvakta med, och vi kommer att se vad utredningen kommer fram till. 13 (SD) replik: Tack för svaret! Jag tackar för beredvilligheten att ta sig an frågan och tänka på den. Men man måste kanske vara aktiv för att ta upp den frågan. Precis som talar om handlar ofta problemformuleringen om att man ska kunna minska strandskyddet i områden som inte är hårdexploaterade. Men när det gäller den fråga som jag lyfter fram kan det mycket väl vara just i de högexploaterade områdena som problemet kan uppstå. Jag tackar för svaret och tackar för beredvilligheten att bedöma frågan . 14 (L) replik: Den erfarenhet jag har av anläggande av våtmarker tätortsnära och i tätbebyggda områden är att den frågan inte har kommit upp i något fall som jag känner till. Jag kommer från absolut mest tätbebyggda kommun som arbetar mycket aktivt med att just se över möjligheten att anlägga våtmarker och dammar. Det är av det skälet att det också är en dagvattenhanteringsfråga. Jag tycker ändå att det är intressant att lyfta fram frågan om det skulle kunna finnas en komplikation med att kunna fortsätta att utveckla våtmarker. För Liberalerna är det en jätteviktig fråga. Vi ser att det finns en stark klimatbäring på att kunna använda sig av våtmarker. Därför måste man naturligtvis vara väldigt observant på om det finns annan lagstiftning som skulle kunna träda in och hämma utvecklingen. Jag har inte sett de exemplen någonstans. Men man måste naturligtvis ta med sig det i arbetet. Det viktiga här är att man kommer framåt i frågorna. I och med att det pågår en utredning får man fortsätta att bevaka även vad den utredningen kommer fram till. Men frågan är viktig. Jag hoppas att vi verkligen ser till att skapa möjligheter att få fram fler våtmarker. 15 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i motionsbetänkandet och avslag på motionerna. Betänkandet heter Landsbygdspolitik men berör lantbrukspolitiken. Jag var på Nationella skogsprogrammets seminarium i i går som handlade om mångbruk. Jag kan sammanfatta det på det viset att oavsett från vilken organisation eller myndighet man kom var man tämligen överens. För ett fungerande skogsbruk och ett fungerande mångbruk krävs det en fungerande sammanhållen bred landsbygdspolitik som lyfter in även andra frågor. Det handlar om statlig service. Postgången måste fungera, och infrastrukturen måste fungera. Det är flera olika delar. Det handlar om att kommunerna har rätt resurser att klara framtidens välfärd. Det är helt avgörande för att vi ska klara att ha ett skogsbruk på landsbygden. Det är samma sak med lantbruket. Har vi inte en fungerande sammanhållen landsbygdspolitik kommer inte lantbruket att fungera. Människorna har brukat jorden . Vi har gjort det så lyckosamt att vi nu kan föda fler miljarder människor än vad vi har kunnat göra. Men lantbruket ser inte likadant ut som för 1 , , eller ens . Mina föräldrar avvecklade sitt jordbruk med sju kor för att den gården inte var lönsam. Den klarade inte den tidens krav och klarade inte heller framtidens krav. Min morfar avvecklade en något större gård med lite bättre förutsättningar några tiotal år . Den successiva neddragningen och förstoringen av de gårdar som finns har pågått ganska ordentligt . Mest påverkas vi kanske av den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP. besökte jag och några kollegor i . De har mjölkproduktion , och de har jobbat och brukat jorden på gården så att den är tämligen välskött och lönsam. De jobbar för att få till ett generationsskifte, men det är svårt. Barnen är inte intresserade av att ta över gården, som tarvar investeringar för att vara lönsam för framtiden. Fler unga som vill ta över vill ha bästa möjliga teknik. De vill ha frigående djur, hög djurvälfärd och den senaste tekniken. När vi träffade ledningen för Ungdomen lyfte de generationsväxlingsfrågan som den absolut viktigaste frågan för svenskt jordbruk och svensk landsbygd. Medelåldern är hög, i snitt , och i många delar av landet är den långt . För att ska kunna lyckas med att ha ett jordbruk krävs det att vi har bönder. Och för att ha bönder krävs det också ha vi har en fungerande generationsväxling. Att öronmärka direktstöd till unga bönder är en metod som EU har prövat sedan CAP-reformen 2015. I den kommande CAP-reformen låter det som att föreslår att av stödet ska vikas till startstöd och direktstöd. Det kan vara en viktig del. Vi socialdemokrater tror också att man behöver påverka finansmarknaden att bli mer välvillig till att låna ut oavsett vilken företagsform det gäller. Om man är på landsbygden och går till banken är det inte helt lätt. Om man flyttar och ska låna till samma verksamhet i närheten av en större stad är saken betydligt lättare. Detta är ett motionsbetänkande. I motion tas behovet av investeringsstöd i upp. Det ser likadant ut i hela landet.