prot · H70986 · 2020-03-12 00:00:00 — Vi inför försök med kamerakontroll av fiskefartyg för att se till att utkastförbudet efterlevs. Vi vill vidare fasa ut subventioner som leder till överfiske. Vi vill att det hållbara småskaliga fiskets konkurrenskraft värnas. Vattenbruk är för oss socialdemokrater prioriterat, vilket tydligt visas i strategier och i tillskjutande av medel. En grön och hållbar vattenbruksnäring bidrar till sysselsättning på landsbygden. Utvecklingspotentialen i svenskt vattenbruk har framhållits av oss socialdemokrater, miljö- och jordbruksutskottet och regeringen. Ansvariga myndigheter analyserar kontinuerligt hur prövningen av vattenbruksverksamheter kan förenklas. Förädlings- och innovationsmöjligheter, regelförenkling, teknikutveckling och samverkan beaktas. Strandskyddsregler utreds för att ge bättre förutsättningar för småföretagare och för gröna jobb och därmed för vattenbruk. Vattenbruket kommer att ha en betydelsefull roll i arbetet med den nya gemensamma strategin för den svenska fiskerinäringen som tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten ska ta fram . Jag tycker därför att det är olyckligt att tillsammans med , lämnar ett tillkännagivande i detta betänkande om just vattenbruk, särskilt med tanke på att regeringen tillsammans med samarbetspartierna redan har beslutat om mer långtgående åtgärder än vad tillkännagivandet bidrar med. Det finns dessutom redan ett aktuellt tillkännagivande angående samma fråga som just nu bereds på . I detta fall blir det här ett slag i luften, ett politiskt innehållslöst spel som varken gynnar riksdagsarbetet, väljarna eller svenskt vattenbruk. Det är synd. Jag och vi socialdemokrater vill se friska vatten och hav även för våra barn och barnbarn, än mer fisk på bordet även och fiskare som fiskar. Vi vill se kustområden som ger försörjning, fler jobb, vattenbruk, fisketurism och upplevelser, det vill säga en levande kust och skärgård. Avslutningsvis vill jag, fru talman, yrka bifall till reservation nr 14 angående vattenbruk. Förutom denna reservation ställer jag mig bakom betänkandet. 113 (M): Man kan nästan tro att det är valtider. Hur löd det? Ål, tvål, bottentrål och kanske svål? Det lät mer som valfläsk, för allt skulle prioriteras, anser jag om anförande. hopar sig problemen för världens hav sedan många decennier av miljöslarv har kommit i kapp oss. Det handlar om till exempel övergödning, försurning, miljögifter och nedskräpning. Det är förhållanden som gör att miljön är hållbar för vare sig fisk eller andra vattenlevande organismer. I vår närhet är problemen som mest akuta i . Bara runt detta innanhav finns nio länder vars aktiviteter på land och i hav påverkar på olika sätt. När vi diskuterar fisket är det viktigt att ha detta i åtanke. Vi kan inte se till fisken allena, utan det handlar om det vi kallar ekosystem. Fisk fungerar dessutom som växthusgaser; de struntar i nationsgränserna. Tänk bara på ålens förflyttningar från födseln i till våra breddgrader! Därför är det viktigt att fisk ses som en gemensam resurs och ett gemensamt ansvar, vilket innebär att den måste beslutas om på internationell nivå. Det är därför rimligt att besluten om fiskekvoter med tillhörande förvaltningsplaner fattas på EU-nivå, men det är också viktigt att besluten följs och respekteras av alla medlemsstater. Där kan det finnas en del i övrigt att önska. Med kust har fisket självklart alltid varit av stor betydelse för . Men är flera fiskebestånd hotade. Det gäller framför allt Östersjötorsken. Därför fattade EU beslut om ett nödstopp. Stoppet har förlängts att gälla också . Beslutet har fått många tuffa konsekvenser för främst det småskaliga kustfisket, som vi moderater precis som föregående talare absolut värnar. I stod alla partier bakom beslutet. Det är bra med tanke på att frågan har långsiktiga konsekvenser. Men det är också bra att vi är överens om att besluten ska grundas på vetenskap. Därför är det viktigt att det internationella havsforskningsrådet Ices får tillgång till relevanta fakta. Dessvärre har det börjat diskuteras huruvida Ices hade aktuella data när man tittade på stoppet, som också gällde sillen. En linje som vi moderater driver är att Ices ska ges bättre förutsättningar att inhämta nödvändiga och mest relevanta data om fiskebestånden. Vän av ordning kan undra varför jag bara talar om Östersjötorsken, men det är inte konstigt. Den torsk som fångas är nämligen i uselt skick. Den är liten, klen och mager. Vi måste nu göra allt så att den får en chans att växa till i storlek, ålder och bestånd. Därför är det viktigt att vi när vi ser på förvaltningen också tar hänsyn till sillen, eftersom den är torskens föda. Detta måste samköras i de här områdena. Vi moderater trycker därför på att det ska finnas EU-gemensamma fredningsområden där fisken kan leka och växa upp. Vi satsar pengar på fortsatt utveckling av nya selektiva fiskeredskap. Detta är några av de frågor som driver. Som om det jag har berättat inte vore nog finns ytterligare ett problematiskt faktum för fisken i . Det handlar om tjuvfiskare i form av säl och mellanskarv. Dessa konsumerar mängder av fisk, vilket gör att de utgör ett potentiellt hot mot återhämtning av fiskebestånden. Det finns till och med forskare som menar att dessa två arterna tillsammans fångar och äter lika mycket fisk som människan fiskar upp vid kusterna. Lägger man till parasiten sälmask som angriper torsken förstår man att dessa arter sannerligen bidrar till att skapa obalans i ekosystemet. Vi tycker därför att det var bra att regeringen lyssnade på oss när det gällde vårt förslag att införa licensjakt på säl. Men vi menar att man också måste kunna jaga mer mellanskarv. Det här är ett stort problem. En effektiv förvaltning av skarven och sälen måste synkas med fiskeriförvaltningen, för de kan inte betraktas var för sig. Det är då vi börjar se en helhet i ekosystemet. EU:s gemensamma fiskeripolitik stipulerar att fisket också ska vara förenligt med mål gällande ekonomi, social hänsyn, sysselsättning och bidrag till livsmedelsförsörjningen. Men det här verkar ha gått regeringen förbi. Då vi diskuterar fiskepolitik kan jag inte ta på mitt ansvar att man inte ens talar om dem som fiskar. Trots alla fina strategier som regeringen står bakom och lägger fram är man märkbart tyst då det kommer till yrkesfiskarna. Deras situation hör vi inget om. Vi hör heller inget om för dem väsentliga frågor som stilleståndsersättning, överlåtelse av fiskerätter och den höga medelålder som råder bland fiskarna. Ytterligare ett fint mål som finns och ska nås är havs- och fiskeriprogrammets övergripande mål. Det handlar om att vi ska ha konkurrenskraftiga små och medelstora företag. Därför är det så anmärkningsvärt att det enda ministern svarar när vi ställer frågor är: Jag följer utvecklingen noga. Det hjälper inte den som i detta läge bokstavligt talat sitter i sjön. Det hjälper heller inte fisken. Det handlar om att vi måste vara trovärdiga och också kunna leverera på de fina beslut som vi fastställer. Annars kan man ju faktiskt undra vad strategierna, de fina målen och allt fagert tal är värt. En annan sak som förvånar med regeringens politik är läget för landets vattenbrukare. Här har vi också välformulerade mål. Man har till och med avsatt budgetpengar i livsmedelsstrategins handlingsplan. Men utvecklingen går bakåt i stället för framåt. Vi förlorar vattenbrukare kontra hur det var inledningsvis. Orsaken är oftast tidsödande och krångliga tillståndsprocesser som regeringen inte har prioriterat att lösa. Det här är olyckligt. Det innebär att vi förlorar arbetstillfällen, men vi förlorar också hälsosam mat som dessutom skulle kunna användas för att minska övergödningen och risken för utfiske. Värst är situationen för dem som ägnar sig åt algodling. Vattenbrukssamordnaren på säger att det för olika typer av vattenbruk kan krävas uppemot 40 olika tillstånd. När det gäller dem som vill satsa på att odla alger finns det inget regelverk över huvud taget. Det gör att de har en lång uppförsbacke. Det vi ser är oftast forskningsprojekt; där kan man få tillstånd temporärt. I motsats till föregående talare är vi väldigt tacksamma och glada att vi har samlat en majoritet i utskottet som ytterligare trycker på för den här näringsgrenen. Den är viktig, precis som föregående talare sa, men då måste också något hända. Ytterligare en viktig fråga rör förutsättningarna för sportfiske och marin turism. Flera samhällsekonomiska studier visar att det är just turismen som är guldkalven i den näringen och som får det högsta värdet. Men grunden för att värna den är densamma som när det handlar om att värna yrkesfisket och ett hållbart fiske, det vill säga att vi lyssnar på vetenskap, ingår internationella avtal, jobbar för en god miljöstatus, gör systematiska uppföljningar – här brister det – och skapar goda villkor för företagandet. Detta är frågor som vi moderater jobbar för. Avslutningsvis yrkar jag bifall till våra reservationer 5 och 10. 114 (S) replik: Ål, tvål och bottentrål! Inledningsvis vill jag välkomna att i och med det betänkande vi nu debatterar har kommit till två nya insikter. Jag tackar dem för det. Riksdagsledamöter från var nämligen bland de sista som med jippon ville manifestera och äta den akut utrotningshotade ålen. Jag ser även i detta betänkande till min glädje att med en kommittémotion vill sluta med bottentrålning och gå över till selektiva fiskemetoder. Men, fru talman, sedan har vi ju det här med tvålen, eller övergödningsproblematiken, som jag säger. Våtmark blir dike, dike blir bäck, bäck blir å, å blir älv, älv rinner ut i . Våtmark är ett av de mest effektiva sätten att stoppa växtnäringsläckaget och minska övergödningen, bottendöden och syrebristen. vill med sin budgetmotion fortsätta slakten av miljö- och klimatarbetet. De påstår sig göra satsningar för renare vatten, för fiske och för havet, men matchar regeringens budgetproposition endast under en enda kostnadspost. Vid närmare granskning visar det sig att åtgärder för värdefull natur och därmed för våtmarker dras ned med . Jag, våra barn och våra barnbarn undrar: Varför, moderater, varför? 115 (M) replik: upprepar en budgetdebatt som ägde rum här och plockar fram det han själv vill belysa. Faktum är att vi klår regeringens budget när det kommer till vatten och satsningarna på haven, för vi har satsat mer på LOVA-pengar. Sedermera har dock inte LOVA-pengarna gått åt. Det har vi kunnat konstatera i samband med uppföljning och utvärdering. När det gäller de större beloppen handlar det om att vi ville få stopp på den oseriösa nyckelbiotopsregistrering som skedde. Det är också ett beslut som man sedermera har fattat. Ålen är faktiskt en glädjepost, måste jag passa på att säga. Vi har drivit frågan att man måste utvärdera även ålen samlat. Som det är nu har varje medlemsstat en egen möjlighet att lägga fram både en och flera förvaltningsplaner för ålen. Min käpphäst är att också utvärdera, och det visar det sig nu att EU gör. Vi vill att detta ska utvärderas samlat, så att man ser vad som händer med ålbeståndet. Till min glädje läste jag alldeles att SLU:s forskare gjort en uppföljning och att det finns en positiv trend för ålynglen. Det kan faktiskt hända positiva saker. Men sedan krävs det mer; det handlar om vattenkraft och annat. Jag skulle vilja passa på att fråga : Vad säger till yrkesfiskarna med tanke på de stopp som drabbar Östersjöfisket? 116 (S) replik: Jag tackar ledamoten för alla frågor. Jag kan svara här och att tycker om att prata och utvärdera, medan vi socialdemokrater finansierar. vill skära bort från arbetet för våtmarker och mot övergödning och bottendöd. vill skära bort från . vill skära bort miljoner från Kemikalieinspektionen. vill skära bort från . vill skära bort från Havs- och vattenmyndigheten. Hur, , räddar detta svenskt fiske? 117 (M) replik: Jag konstaterar att ledamoten som står mitt emot mig, , väljer att över huvud taget inte svara på den fråga jag ställde i min replik. Jag hade dessutom ytterligare frågor i mitt anförande. Jag tycker att detta är viktigt. Någonstans måste vi respektera att de olika handlingsplaner som vi som politiker driver för att få på plats kommer på plats av ett syfte. Vi vill hjälpa, utveckla och på olika sätt ta kommandot i den här utvecklingen. Det är då det är så viktigt att vi som politiker också kan vara där för att svara. Varför händer det ingenting? Vi kan titta på de planer som ligger . Vi har Agenda 2030 som lyfter fram havet. Vi har nationella miljökvalitetsmål som belyser havet och kustsamhällen. Det var någonting som lyfte fram i sitt anförande. Vi har livsmedelsstrategin som också den säger att det här är en livsmedelsresurs. Vi måste få den att öka. Sedan har vi havs- och fiskeriprogrammet. Det säger också att vi nu måste kunna utveckla små och medelstora företag. Men hur ska de kunna utvecklas, undrar jag, när vi egentligen sparkar undan fötterna på dem? Det är med tanke på det politiska stoppet. Det är en konsekvens av att vi har levt över våra tillgångar. Vi har skadat miljön. Det är inte bara fiskarnas fel. Men det är de som får ta smällen. Det är de som står ensamma utan hjälp och utan ens det minsta tecken på att man hör hur deras situation är. Det beklagar jag, fru talman. 118 (SD): Jag ska börja med att yrka. Vi står givetvis bakom alla våra förslag. Men för att vinna tid yrkar jag på reservation 6 om hållbara fiskemöjligheter. Torskfiske är inte bara en viktig ekonomisk intäktskälla utan har också en central roll i ekosystemet. Forskare har uppmärksammat torskens situation i och att torskbeståndet har minskat på ett oroande sätt. I det östra torskbeståndet, som är det största av två torskbestånd, har torskarna exempelvis börjar reproducera sig vid mycket mindre storlek än tidigare, vilket brukar vara ett symtom på ett stressat fiskbestånd. var torskarna i medellängd när de började att reproducera sig. har medellängden för könsmognad minskat till ungefär hälften. står för ett reglerat fiske. Något annat finns inte på våra kartor. Vi är inte främmande för att justera regleringar åt båda hållen för att säkerställa långsiktigt hållbara bestånd eller för att utnyttja befintliga bestånd bättre. Vi måste bedriva en politik som långsiktigt bevarar en livskraftig fiskenäring. Ja, man kan utveckla nya och mer selektiva redskap. Det är jättebra. Man kan införa tillfälliga fiskestopp på exempelvis torsk när situationen så kräver. Vi ser att situationen för torsken i är bekymmersam i synnerhet vad gäller det östra beståndet. Då anpassas kvoterna därefter. Där är vi helt eniga med Ices forskningsråd. Licensjakt på gråsäl i är en bra nyordning som ska komma igång; det är bra inte minst för exempelvis torsken. Men det finns forskare som hävdar att behovet är ännu större i eftersom torsken är ännu mer hotad där. Syftet är att försöka rädda det hårt ansatta torskbeståndet även där. Bedömningen är att knubbsälar äter fisk i och . rörde det sig om . Det är en markant ökning. De senaste årens ökning av sälarnas konsumtion är ett allvarligt hot mot torsken även på . Därför har fiskare och forskare velat att licensjakt på knubbsäl ska kunna införas även längs den svenska och då främst längs . får vi ju se om det kommer en sådan förändring i jaktförordningen som skulle kunna möjliggöra licensjakt även på knubbsäl och vikare i . I har man en lite annan politik vad gäller detta. Där har man bestämt att det inte får finnas mer än 10 000 sälar längs hela den norska kusten, detta enligt forskaren vid SLU. Det är ungefär så många knubbsälar som det finns vid . Grannparken till Koster är på den norska sidan. Där ökas avskjutningen medan sälarna är skyddade på den svenska sidan. I har man sett att det händer något med torskbeståndet, säger samme forskare , och vill göra något åt det. I har man inte ens sett att det händer något med torskbeståndet, säger samme forskare. Svenskt fiske är ett hållbart fiske. Det är noga reglerat och kontrollerat. Vi kan alltså tryggt köpa svenskfångad fisk i förvissning om att den är levererad från hållbara bestånd. Det är nog bra om konsumenterna får signalen från oss politiker att svensk fisk är bra mat. Därför är det viktigt att svenska fiskare inte utsätts för konkurrensnackdelar inom EU:s inre marknad. Runt om i landet höjs röster mot förbud mot handel med sälprodukter. Detta är ett faktum. Förbudet är märkligt och verkar vara följden av ett slags politiskt spel. Att skjuta djur utan att ta till vara kroppen är inte försvarbart och är absolut inte god viltvård. Historiskt sett har kött, skinn och fett varit en handelsvara. Jag tror att vi har goda möjligheter att få ett undantag från handelsförbudet i fråga om detta om man nu går på offensiven och driver frågan ordentligt i EU. Det tror åtminstone ett flertal forskare. Vi tar också stor hänsyn till både näring och forskning. Som jag sa är det flera forskare som har hävdat att vi måste få större incitament för att kunna jaga säl, eftersom många tusen fler än behöver skjutas. Vi ska inte utifrån ensidiga och stelbenta ställningstaganden radera ut hela branscher. Det är vi absolut emot. Vi ser med oro på kampanjerna mot trålfiske. ser positivt på att man i vissa områden fiskar med garn, krok och burar. Vi ser gärna att detta utvecklas. Men i den verkliga världen används trål för att kunna bedriva ett effektivt fiske. Om vi förbjuder trålfisket eller reglerar det alltför hårt kommer svenska yrkesfiskare att drivas i konkurs, i många fall med en ökad import från den internationella marknaden som resultat. Vissa områden ska förstås vara helt fredade. Det har vi inga problem med, utan det är viktigt. Men vår ideologiska ståndpunkt är att naturresurser – det kan gälla vilt, skog eller fisk – ska utnyttjas. På så vis behåller vi i samhället kontakt med naturen, kunskaper upprätthålls och resurser tas till vara. Fiske är också en stor del av vårt kulturarv. Fångster av fisk och skaldjur från vår långa kust, och från sjöar, åar och älvar, är en omistlig del av vårt svenska kulturarv. För är det också en ideologisk fråga. Naturresurser ska förvaltas. De ska nyttjas men inte överutnyttjas. Detta gäller fiske i minst lika hög grad som det gäller våra viltstammar eller själva skogen. I är vattenbruksproduktionen i runda tal hundra gånger den svenska produktionen. Till importeras mer fisk och skaldjur än det som egentligen skulle behöva importeras om de egna möjligheterna som finns kunde utnyttjas bättre. Tillsynsavgifterna är exempelvis väsentligt högre än för annan verksamhet som kräver miljötillstånd. Tillståndsprocessen för fiskodling varierar också stort mellan länsstyrelser. Den administrativa bördan behöver reduceras. har flera olika myndigheter ansvar för prövning och tillsyn av vattenbruk. En bättre samordning krävs mellan de myndigheter som ansvarar för prövningar och tillsyn av vattenbruk. Vi vill främja och inte bromsa utvecklingen av och förutsättningarna för denna näringsgren. Därför är vi glada över att utskottet här har en majoritet för att främja vattenbrukets förutsättningar. Ny forskning visar att skarven äter minst lika mycket ål som människan fångar. Detta kunde man läsa i Sydöstran . Där säger från , miljö och botanik vid att man inte ska underskatta hur mycket ål som skarven äter. I råder konkurrens om fisken mellan människa, fåglar och säl. Det visar den studie från som presenterades . I rapporten framkommer också hur mycket ål som skarven äter. Siffrorna pekar på att skarven äter lika mycket ål som människan fångar. I debatten om att ålen är utrotningshotad målas fisket och vattenkraftverken ofta upp som bovar. Men säger att vi måste utgå mer från att skarv äter väldigt mycket ål. Hans personliga åsikt är att det krävs åtgärder mot skarven där det finns för mycket skarv. Det är bra både ur förvaltningssynpunkt och i naturvårdande perspektiv eftersom skarven förorenar något enormt med sin ammoniakfrätande spillning. Den ödelägger hela öar och skär; det finns inte ett grönt barr kvar. Men skarven är en svårskjuten fågel. Vi vill se utökad skyddsjakt genom oljering och prickning av skarvägg, vilket är en effektivare metod än att skjuta en skarv så att hela kolonin drar iväg. Sedan ska man också leta upp skarven i vattnet, för den kanske dyker. I en interpellationsdebatt jag hade med miljö- och klimatminister hänvisade jag till inventeringsresultat som sa att det finns 200 000–250 000 skarvindivider. Då sa ministern att det enligt bara finns 20 000 skarvar. Där kan jag alltså konstatera, sa i debatten, att vår verklighetsbild skiljer sig åt väsentligt. Och det kan jag verkligen hålla med om! Enligt den rapport som genomförde 2018 på uppdrag av i län fanns bara i län inte mindre än 57 231 individer plus det årets ungar. Rubrikerna efter miljöministerns fadäs blev följaktligen: Miljö- och klimatministern skarvade rejält i skarvdebatt. I detta anförande instämde (SD). (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats Punkt 1 (Åtgärder för att höja kunskapsresultaten) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 60 för res. 58 för res. Kammaren biträdde res. (SD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 1 C, 19 KD, 12 MP Avstod:58 SD, 29 C, 24 V, 16 L, 2 - Frånvarande:10 S, 10 M, 4 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP (SD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet) 2. res. 9 (V) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 30 C, 19 KD, 16 L, 12 MP, 1 - 9:24 V, 1 - Avstod:60 M, 59 SD Frånvarande:10 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP Punkt 6 (Tillsyn) 2. res. 16 (C) 30 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 1 SD, 24 V, 19 KD, 12 MP, 1 - Avstod:60 M, 58 SD, 16 L, 1 - Frånvarande:10 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP Punkt 7 (Reformera Barn- och elevombudet) 2. res. 18 (SD, L) 75 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 60 M, 1 SD, 30 C, 24 V, 19 KD, 12 MP, 1 - 18:58 SD, 16 L, 1 - Frånvarande:10 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Den gemensamma jordbrukspolitiken) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 2 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 59 M, 30 C, 19 KD, 16 L, 12 MP, 1 - 2:1 M, 24 V, 1 - Frånvarande:10 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (L) 17 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 60 M, 30 C, 19 KD, 12 MP 3:16 L, 1 - Avstod:59 SD, 24 V, 1 - Frånvarande:11 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (En handlingsplan för regelförenkling) 2. res. 4 (M, KD) 79 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 59 SD, 30 C, 24 V, 16 L, 12 MP, 2 - 4:60 M, 19 KD Frånvarande:11 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt) 2. res. 5 (SD) 3. res. 7 (KD) 59 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 60 M, 1 C, 24 V, 16 L, 12 MP, 2 - Avstod:29 C, 19 KD Frånvarande:10 S, 10 M, 3 SD, 1 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 4 MP