prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Jag yrkar bifall till reservation 2. 96 (S): Det är som den italienske författaren beskriver det: ”Pandemin har fått oss att leva i ett samhälle utan allt som ger mening i ett liv.” Kultur, medier, trossamfund och fritid Aldrig i modern tid har vi tagit del av så många dödsannonser i tidningarna. Gator och kvarter som varit fulla av människor ser alldeles ödsliga ut. Vi som kan isolerar oss hemma, utan möjlighet att ta emot gäster eller besök. Alla platser som är sinnebilden för livet, friheten, samtal och möten står nu stängda. är året då biograferna, teatrarna, idrottshallarna, kulturhusen, biblioteken, museerna, gallerierna, konserthusen, nöjesparkerna och andra institutioner har fått ställa in och stängas i syfte att ge skydd – skydd till alla äldre och till alla med nedsatt immunförsvar och för att bistå dem som sliter under långa skift på sjukhusen. Mänskliga möten har plötsligt blivit en fara för liv och hälsa. Och allt som ger mening i ett liv är satt på paus. Ännu vet ingen omfattningen av pandemins efterverkningar, framför allt inte nu när smittspridningen återigen ökar i världen och här hemma i . kunde vi se en återhämtning, men den ökade smittspridningen har en tydligt dämpande effekt på ekonomin. Vår prioritet är att skydda liv och hälsa, men har de ekonomiska konsekvenserna blivit kännbart tydliga. har regeringen och stödpartierna fattat beslut om över 200 miljarder i stöd för att skydda företag, jobb, liv och hälsa. Därutöver kommer garantier och likviditetsförstärkningar om ytterligare hundratals miljarder. Krispaketen saknar motstycke i sin omfattning men också i sin snabbhet. Och de har gjort skillnad, särskilt för de näringar och verksamheter som ingår i kulturens, idrottens och civilsamhällets ekosystem, som annars hade riskerat att slås ut i sin helhet. sjösatte regeringen och samarbetspartierna ett krisstöd till kulturen och idrotten om . Därefter har vi fattat beslut om krisstöd till det civila samhället om 500 miljoner och ytterligare 500 miljoner till mediesektorn samt täckt upp inkomstbortfallet hos de statliga och regionala kulturinstitutionerna. Om vi inte hade någon aning om pandemins långvariga effekter vet vi bättre . Sektorns sårbarhet och utsatthet i pandemin har legat till grund för den kulturbudget som är föremål för dagens debatt. Det är en historisk kulturbudget om ytterligare 3,4 miljarder till kulturliv, och bakom den ligger ett seriöst och målmedvetet arbete av regeringen och samarbetspartierna. Vår gemensamma prioritering har varit att så långt som det är möjligt täcka upp för inkomstbortfall, stärka tryggheten för konst- och kulturskapare och garantera verksamheterna stöd och ersättningar. Därför har vi infört ett nytt krisstöd om 1,5 miljarder till kulturlivet och 1 miljard till idrotten för den här hösten. Utöver detta har vi avsatt 1 extra miljard . Vi vet att en återstart tar tid och kräver riktade resurser. Därmed kommer att ha de mest generösa krisstöden i till kultursektorn. Men sett till pandemins utveckling är vi också beredda att vidta fortsatta åtgärder. För oss socialdemokrater är det av vikt att det finns tillgång till kultur, mötesplatser, idrott och folkbildning i hela landet samt att den kulturella ojämlikheten trycks tillbaka. Tidiga insatser med fokus på språk, läsning, musik och estetik ska nå barn och unga. Möjligheten till kulturella upplevelser, bildning och en fördjupad insikt om det samhälle man lever och verkar i ska var och en ha rätt till. Kultur, medier, trossamfund och fritid Just därför gör vi ytterligare satsningar på den regionala kulturen genom samverkansmodellen. innebär detta en förstärkning om 300 miljoner, och för innebär det en förstärkning om 150 miljoner. Vi fördubblar statens stöd till till 200 miljoner i syfte att fortsätta bredda och fördjupa utbudet och därmed möjligheten att nå fler unga. Vi genomför därtill Läsdelegationens förslag och förlänger satsningen på att stärka bibliotek. 55 miljoner avsätts 2020 till Bokstart för barns språk- och läsutveckling. Vi inför ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier och tillsätter ett nationellt läsråd. Därtill avsätts 150 miljoner till folkbiblioteken. Vi kommer även att förstärka Skapande skola. Men en av de viktigaste satsningarna i denna budget handlar om tryggheten för konst- och kulturskapare. Regeringen och samarbetspartierna satsar 80 miljoner permanent till kulturskapares villkor. Detta innebär att stipendier och ersättningar ökar med 43 miljoner, att stöd till fria grupper och arrangörer förstärks med , att fria aktörer inom bild- och formområdet tilldelas ytterligare och att centrumbildningarna får och scenkonstallianserna . Konstlivet har drabbats hårt under krisen. Inställda utställningar och mässor har gjort det svårt för konstnärer att nå sin publik. Därmed har också försäljningen minskat, vilket lett till att många konstnärer står utan intäkter. och får därför ytterligare vardera i syfte att investera i det svenska konstlivet . Vi genomför också insatser för att stärka det svenska kulturarvet. Vi tillför 28 miljoner till ett flertal statliga museer samt extra 25 miljoner till , , och Arbetets museum. I samband med behandlingen av denna höstproposition avser vi även att yrka på ändringar i lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen föreslår att public service-avgiften ska sänkas. I Kammarkollegiets återrapportering framgår det att det kommer att finnas ett relativt stort överskott på public service-kontot. Därför behövs denna justering. Avslutningsvis vill jag uttrycka oro och faktiskt också förvåning. När jag läser KD:s och SD:s budgetar avseende kulturen och folkbildningen undrar jag lite grann om vi lever i samma verklighet. I när sektorn genomgår sin svåraste prövning någonsin föreslår dessa partier extrema neddragningar för stora delar av kulturen och folkbildningen. Även föreslår stora neddragningar för folkbildningen. Insatser som är nödvändiga för att stärka kulturens och idrottens egna ekosystem uteblir till stora delar i och budgetmotioner. Regeringen och samarbetspartierna kommer att fortsätta arbetet med att bistå sektorn till dess att det återigen är möjligt att öppna för publika verksamheter. Jag är mycket stolt över den kulturbudget som regeringen och samarbetspartierna enats om. Men jag är också extremt ödmjuk inför att det fortfarande kvarstår stora utmaningar. Vi ska fortsätta kämpa för en stark folkbildning och ett starkt Kultursverige, så att vi återigen ska kunna ägna oss åt det som ger mening i livet. 97 (M) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag vill bara förtydliga att vi har samma ram på detta område, men det är en ganska stor skillnad mellan anslagen. Då är det sagt. Jag vill lyfta upp friluftslivet, där vi förstärker regeringens budget, så att säga. Om man utgår från den tillför vi extra. är det Friluftslivets år. Regeringen tillförde 3 miljoner . Men , alltså , finns det inte någon förstärkning . Vi vet alla att det är friluftslivet som har ökat markant under pandemin. Människor har känt trygghet i att kunna gå ut i skogen. Människor som aldrig har gått på en vandringsled har gjort det. Det var kö upp på fjället . Detta är otroligt glädjande, men det ställer också krav. Jag hörde att man på aldrig har plockat så många cigarettfimpar och snusbusar som . Ideell verksamhet kan till viss del sköta detta, men man behöver också förstärka mycket på dessa leder. Jag är förvånad över att regeringen inte har tillfört dessa extrapengar, framför allt till kommande år när det är Friluftslivets år, som vi har vetat om väldigt . Min fråga är alltså: Varför har inte regeringen tillfört mer pengar till Svenskt Friluftsliv? 98 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag håller med om att friluftslivet verkligen har fått ett uppsving detta år. Även jag själv hittade ut till de fantastiska fjällen på ett helt annat sätt . Jag delar idé om att vi måste göra större satsningar på friluftslivet, men under det år som vi snart har lämnat bakom oss har det behövt göras stora prioriteringar. Jag hoppas att vi ska kunna komma tillbaka och se att det även på detta område görs satsningar framöver. 99 (M) replik: Jag har bara en kort kompletterande fråga. Jag vet att man på Svenskt Friluftsliv är otroligt orolig när det gäller vad man ska kunna göra 2021. Tror ledamoten att det finns en möjlighet att på något sätt få in mer pengar för att fira Friluftslivets ? 100 (S) replik: Regeringen ser över vilka förstärkningar som behöver göras. Det vi har visat är att vi är ganska snabbfotade. När det har behövts göra förstärkningar har man återkommit och gjort det. Det lär komma förstärkningar på detta område om man ser att det finns utrymme för det. Jag hoppas att vi ska kunna se det, men mer än så kan jag inte säga. 101 (SD) replik: Låt mig börja med att korrigera en uppfattning som uttrycktes från Socialdemokraterna om vår syn på folkbildningen. Jag skulle principiellt vilja säga: Begreppet folkbildning går inte att pressa in i en bestämd anslagstabell på utgiftsområde 17, där vi olika partier i denna kammare gör olika prioriteringar år . Vi tillför medel till olika delar. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vår neddragning på folkbildningsanslaget är inte större . Det är dessutom så att vi har följt med flera av de extra stöd som har behövts. Vi följer inte med i regeringens omotiverade miljonrullning, särskilt inte i ett läge där vi upplever brister i granskning, tillsyn, tillämpning och måluppfyllelse, något som vi har hört själva uttrycka bara i kulturutskottet. Det är skälet till att vi inte kan fortsätta att tillskjuta medel. När antidemokratiska bidragstagare har nästlat sig in i ett bidragsgivningssystem måste man dra i handbromsen. En okritisk anslagsökning får inte ske innan en nyordning är på plats, menar jag – särskilt inte om ett av de fyra syftena, nämligen demokratisyftet, aktivt motarbetas av dessa aktörer som är direkt antidemokratiska. Den allra största delen av basanslaget återfinns fortfarande även i vår budget till den breda delen och den konstruktiva folkbildningen. Men i och med självförvaltningsmodellen är det också svårt att säga hur mycket pengar som skulle behöva dras in. Jag tror att det behövs medel till fantastiska folkhögskolor och välfungerande studieförbund som gör ett konstruktivt arbete. Min fråga är varför Socialdemokraterna inte är beredda att ägna det här en kritisk tanke så att demokratisyftet snarare kan förstärkas. 102 (S) replik: Tack, , för frågan! Det finns inga motsättningar mellan att värna kulturen och folkbildningen och tro att man behöver granska, kritisera och föreslå förbättringar där det behövs. Vi socialdemokrater kan konsten att göra båda delarna. Däremot förstår jag mig inte på . Man verkar blanda ihop de här sakerna. Mitt i en pågående coronapandemi då scenkonst drabbats allra värst väljer att dra bort 16 miljoner från scenkonsten. Det är 16 miljoner från teatern, dansen och musiken, 30 miljoner från litteraturen och tidskrifterna, 6 miljoner från bild- och formområdet, 133 miljoner från dem som drabbas mest, alltså konstnärerna, och så vidare. Så kommer vi till folkbildningen. Här drar bort 1 miljard från verksamhet som främjar kultur och bildning. Jag är intresserad av att höra berätta för oss vilken ideologisk linje som egentligen ligger bakom denna omfattande attack mot kulturen och bildningen. 103 (SD) replik: Vår ideologiska linje är att kulturområdet behöver en förstärkning, och det är också därför vår ram ligger högre än regeringens. Jag tycker att det är viktigt att nämna i sammanhanget. satsar en kulturarvsmiljard på flera andra områden i nya anslag där det krävs resurser. Det här är ju behov som åberopas av aktörer ute i kulturlivet och av allmänheten som vill prioritera dem. Men detta nonchaleras av Socialdemokraterna. Omfördelningar kommer att behöva göras inom utgiftsområdet, men de omfördelningar man pekar på är väldigt små i det stora hela och ingen dramatisk förändring. Kultur, medier, trossamfund och fritid Socialdemokraterna har motionerat om att införa produktionsincitament för film som skulle vara till gagn för den svenska filmindustrin. Man har alltså motionerat om det i men väljer att inte följa upp det i budgeten. Därför skulle jag vilja höra vad Socialdemokraternas motivering till det är. Här finns ju en möjlighet att sjösätta de som budgeterar. 104 (S) replik: För oss socialdemokrater handlar det inte om att plocka russinen ur kakan och bara välja de delar som är anpassade efter vår ideologiska linje när det gäller vilka satsningar som görs på kulturen. Vi tror på ett starkt Kultursverige, något som inte tror på. Jag tror inte att någon har missat att vi har haft en pandemi som har krävt att vi gör prioriteringar. Då har kanske inte produk-tionsincitamentet varit det som riktigt har kunnat prioriteras. Det är dock en fråga som vi absolut ska komma tillbaka till. Jag noterar också att undvek att svara på min fråga. Kanske vill han inte blotta ideologiska ambitioner om ett försvagat Kultursverige och ett samhälle där bildningen ses som ett hot mot de radikalkonservativa idéer som driver och som vill försvaga demokratin. 105 PER LODENIUS (C): Vi är nu inne i den tid när vi förbereder oss inför julen. I skolan skulle repetitionerna inför luciafirandet med föräldrarna nu vara i full gång. Men är det annorlunda. Det blir inget luciafirande för föräldrarna i skolan. Kyrkans adventskonsert är inställd, så också konserten med jultema på den liksom i bygdegården. Det är i kulturen och det fria samhällslivet som vi får möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Vi kan också utvecklas genom möten med det oväntade. Vi kan få andra perspektiv på vårt liv och vårt samhälle. Vikten av detta syns också tydligt nu under coronapandemin. Ett stort engagemang och väldig kreativitet har visats för att nå ut med kulturen trots de svåra förutsättningarna. Detta sker eftersom vi människor behöver kulturella upplevelser. Kulturen har sitt egenvärde, men den bidrar också till så otroligt mycket mer. Därför är det viktigt att främja ett brett kulturliv i hela landet som alla kan ta del av, där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur verkar sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar har goda förutsättningar att verka. Kulturen och kulturbranschen befinner sig nu i en djup kris. Pandemin och de strikta restriktioner som den har medfört har slagit hårt inte minst mot den fria kulturen och den kultur som har klarat sig utan större offentliga stöd och bidrag. Jag talar om konsertverksamhet med populärmusik, danstillställningar, privatteatrar, festivaler, cirkus, biografer och nöjesparker, för att bara nämna några exempel på levande kulturyttringar som har funnits över hela vårt land – jag säger ”funnits”, för nu är det tyst och stängt. har tillsammans med Liberalerna och regeringen varit med och drivit igenom flera tilläggsbudgetar . Inte minst är det stöd till enskilda kulturaktörer som varit i fokus för oss. Då har det också handlat om stöd till företag och enskilda näringsidkare, eftersom vi vet att många inom kulturområdet är just enskilda företagare och frilansare. Kultur, medier, trossamfund och fritid Stora satsningar har gjorts, men de är långt ifrån tillräckliga. har till exempel fått in 2 200 ansökningar för inställda arrangemang som varit, med ett sammanlagt sökt belopp . Då räcker inte 400 miljoner särskilt långt. Många arrangörer kommer inte att få ens hälften eller en fjärdedel av vad de behöver. Risken för konkurser inom branschen är nu överhängande. Sommaren är ju för många den tid när man levererar och får intäkter som håller verksamheten igång och som inte minst ger resurser för nästa sommars evenemang och konserter. försvinner också vinterns och julens konserter och evenemang. Det här kommer att påverka kulturen och utbudet i för en mycket . Årets förlorade intäkter riskerar att inte bara göra tomt på konserter och kulturupplevelser; det kommer att påverka för . Även om vi kan ha förhoppningar om att kunna öppna upp för större publik är risken ändå stor att det inte finns någon kvar som kan öppna portarna till nöjes-parken eller teatersalongen eller som kan bjuda in till en konsert eller danstillställning. Det går inte heller att snabbt skapa evenemang, scenföreställningar och konserter. Det är en verksamhet med långa ledtider och med stor osäkerhet inte minst ekonomiskt innan allt är på plats och portarna kan öppnas. Det här måste vi ha med oss när vi fattar beslut om kommande stöd. Det vi nu ser är ett ekosystem som är svårt drabbat och där vi håller på att tappa många viktiga och kunniga aktörer. måste fokus vara på att rädda en bransch som är i en svår kris och ta fram stöd som riktar in sig på att åter kunna öppna upp när den dagen kommer. Ekosystemet måste finnas kvar. Därför behöver vi också en mer förutsägbar och tydlig pandemilag, något som tidigt varit ute och krävt och jobbat för. Då vill vi se en pandemilag som utgår från olika verksamheters möjligheter att undvika trängsel. Om ett köpcentrum ska kunna ha tusentals besökare måste väl också teatrar, idrottsevenemang och nöjesparker kunna öppnas upp? Självklart ska de det i samband med ordentliga åtgärder för att kunna begränsa smittan. Jag vill också lyfta fram vikten av att idrotten och föreningslivet klarar sig igenom pandemin utan att slås i spillror. Pandemin riskerar att leda till att vi tappar bort en hel generation i Idrottssverige. Även folkhälsan i stort är hotad. Vi vet att stora motionsevenemang, till exempel , Lidingöloppet och Vätternrundan liksom orienteringstävlingar och andra motionsevenemang av olika karaktär och storlek är viktiga för folkhälsan i . Detta har även flera av de organisationer och föreningar som anordnar dessa evenemang uppmärksammat på olika sätt, bland annat i en debattartikel . Återigen: Vi behöver en ändrad pandemilag på det sätt som drivit på för, så att coronasäkrade utomhusaktiviteter ska kunna tillåtas. Kultur, medier, trossamfund och fritid De ekonomiska förutsättningarna har självklart försämrats för idrottsföreningarna när det inte är möjligt att få inkomster genom att arrangera tävlingslopp och motionslopp eller finns möjlighet att ta emot publik på matcher och vid andra arrangemang. Om vi inte kan möta dessa hot mot idrotten och föreningslivet, inte minst de ekonomiska hoten, riskerar vi att få än färre än som får möjlighet att delta i ett levande idrotts- och föreningsliv. Det är fler som behöver få denna möjlighet, inte färre. Det gäller i synnerhet för barn och ungdomar. Men det är långt ifrån alla barn och ungdomar som har möjlighet att delta i den idrott som finns på orten eller i den idrott som de brinner för. Inte minst tänker jag på barn och unga med funktionsnedsättning, som har svårt att hitta en lämplig idrottsaktivitet. Där kan faktiskt parasporten vara en väg till fysisk aktivitet. Men har man en funktionsnedsättning finns det ofta många hinder innan man över huvud taget kan delta. Här behöver breda och fler insatser göras. Vi kan konstatera att coronapandemin har stora effekter på idrotten och kulturlivet liksom på civilsamhället i stort. Det är effekter som riskerar att få långvariga konsekvenser. Situationen har exempelvis blivit väldigt svår för många av dem som arbetar inom kultursektorn. Det påverkar också i högsta grad alla människor som går miste om alla dessa kulturupplevelser. Kulturen får ta del av flera stödpaket med syfte att minska effekterna av coronapandemin. Dessa stöd är nödvändiga för att ge bättre förutsättningar för ett brett och tillgängligt kulturliv i hela landet. Men mer behövs och det snabbt. Civilsamhällets föreningar och organisationer är ofta snabbast på plats när det uppstår behov och organiserat samarbete mellan människor. Det har blivit tydligt inte minst under coronakrisen med insatser för att hjälpa och stötta personer i riskgrupper. Varje människa måste kunna bidra efter förmåga och få förutsättningar att vara delaktig i samhällslivet. Därför är det viktigt att stödet till civilsamhället fördelas så att fler kan delta. Detta behöver följas upp för att man ska se vilka effekter som stöden har haft och vad som krävs även framöver för att säkra ett livskraftigt kulturliv och ett starkt civilsamhälle inklusive idrotts- och friluftslivet i hela landet. Jag vill passa på att önska talmannen och mina utskottskollegor en riktigt god jul. 106 (MP): Det är coronatider, och representant i kulturutskottet, , har förkylningssymtom och håller sig i hemmet för att minska smittspridningen. Därför står jag här i hennes ställe, och det är hennes anförande som jag ska hålla. lider mot sitt slut, det år då livet förändrades radikalt när pandemin lamslog , och världen. Det som vi tog för givet för bara – att gå på teater och julkonsert, se en dansföreställning eller en musikal – är på grund av covid-19 omöjligt . Kulturlivet har lidit svårt i pandemin. Arrangörer har skjutit upp sina planer , frilansare har sett sina intäkter försvinna från till en annan och flera livsverk har raserats. Åtskilliga anrika kulturscener i vårt land har fått ställa in verksamhet, säga upp personal och, i värsta fall, tvingats slå igen. Kultur, medier, trossamfund och fritid För att kulturen skulle ta sig igenom krisen kom regeringen, tillsammans med och Liberalerna, först med ett stödpaket . Därefter presenterades en historiskt stor satsning på kulturen i höstbudgeten, och det är det som vi debatterar här i kammaren . Aldrig någonsin har ett så omfattande kulturpaket sjösatts. Bland annat får ryggraden i kulturliv – den regionala infrastrukturen med dess mångfald av museer, teatrar, scenkonstinstitutioner, bibliotek, arkiv och fria grupper – ytterligare genom kultursamverkansmodellen. De fria kulturskaparna, som bidrar med estetik och driver samhällsutvecklingen genom nya perspektiv på vad det egentligen innebär att vara människa, får också stöd. Vi satsar på en förstärkt konstnärspolitik, där stärkta ersättningar och stipendier utgör grundpelaren. För att ge alla barn och unga möjlighet att möta kulturen redan i skolan investerar vi i en stärkt Skapande skola och på läsfrämjande insatser för att stärka barnens läsförmåga och intresse för litteratur. Dessutom fördubblar vi stödet till , , så att fler unga ska kunna stå på scen och lära sig sjunga, dansa och spela ett instrument. Starka kulturskolor ger starka samhällen. Här vill jag lämna mitt manus och säga något utifrån min egen roll som tidigare ledamot i kulturnämnden i största kommun . Där har vi länge varit väldigt stolta över att driva , och kanske till och med världens, största kulturskola med 17 000−18 000 elever och 300−400 pedagoger. Jag har sett dessa elever växa genom kulturen och sett hur de gläds i kulturen. Dessa pengar har verkligen gjort nytta. Men det är kanske inte framför allt i utan i kulturskolorna över hela landet som dessa pengar gör väldigt stor nytta. Och jag är väldigt glad över att vi kan dubblera detta extra stöd. Det är självklart för oss miljöpartister att prioritera kulturen högre än någonsin under en av de största prövningarna som vårt samhälle tvingats gå igenom. Våra språkrör uttryckte det så här: Vi kan inte offra det som gör oss till människor när vi behöver just det som mest. Det har varit vår gröna inställning sedan pandemin bröt ut, och det kommer att vara vår inställning tills den är över. Dessvärre ökar smittspridningen igen; det är dystra nyheter. Vi har alla i färskt minne vad som hände när hela det svenska samhället hade kraftsamlat för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19. Trots det har många insjuknat och tusentals avlidit. Det är en personlig tragedi för var och en som har drabbats. Vi kommer att leva med denna pandemi , och måste vi alla hjälpas åt med att hålla smittan nere och respektera de restriktioner som införs. Det innebär tyvärr att kulturen inte får det andrum som behövs med begränsad, eller kanske till och med ingen, verksamhet.