prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — Därmed var det flera partier som inte skrev under Försvarsberedningens förslag, vilka man i grunden stod bakom, på grund av denna anteckning som lades in av försvarsministern. Då meddelade försvarsministern att förhandlingarna skulle återupptas. Nya samtal pågick vid ett 50-tal möten där ingenting nytt framkom, varpå förhandlingarna kraschade, eller kraschade kanske jag inte ska säga för det var ju försvarsministern som valde att inte fortsätta samtalen. Någonstans där står vi och har därmed två nya block i försvarspolitiken. På den ena sidan har vi de rödgröna partierna som inte vill betala eller helt enkelt inte berätta om de vill fullfölja Försvarsberedningens rapport och genomföra det försvarsbeslut som finns berett. Kanske manifesteras det bäst genom Vänsterns drakoniska nedskärningar med . Men min bild är att även skulle kunna vara intresserat av att ha en liknande besparingslinje när det gäller försvaret, om inte partiet hade utgjort regeringsunderlag. Försvar och samhällets krisberedskap På den andra sidan står de fyra borgerliga partierna och , som alla är hyfsat eniga om att bör göra som Natoländerna och gå mot målet att av vår bruttonationalprodukt ska avsättas till försvaret. Då vi är ett land som inte har någon allians, ett land med stor yta och lång kust och som i grunden är väldigt glesbefolkat kan inte vi vara det land som väljer att spara på försvaret. Det tar tid att bygga militär förmåga. Att utbilda en kapten tar i princip lika som att utbilda en läkare. Det är därför viktigt att också de långa perspektiven finns med i planeringen när det gäller Försvarsmakten. Det tar också tid att anskaffa materiel, att utbilda soldater och öva förband för sina uppgifter. Därför skiljer sig denna verksamhet i stora delar från andra verksamheter som vi här i diskuterar. När vi fattar försvarsbeslut i har vi en tradition att göra dem framtunga, det vill säga att tunga ekonomiska kostnader läggs sent i försvarsbeslutet, och att dessutom underfinansiera dem. Det innebär att vi säger: Ni ska göra de här sakerna, men ni får inte betalt för allt. Därför finns en stor skuld i försvaret som vi behöver återta. Även om det nu är stora ökningar av medlen till försvaret är inte de ambitioner som vi talar om nödvändigtvis de som vi betalar för. Vi kan se många regementen som har en ambition att sätta upp förband i enlighet med det som planerades i Försvarsberedningen, men de har fått beskedet att det inte är aktuellt. Försvar och samhällets krisberedskap I tidningarna har vi också kunnat läsa att de medel som finns kanske kommer att urholkas ytterligare av försvarsbeslutets första period. När pengar försvinner i ökade kostnader innebär det att andra delar kommer att behöva dras bort. Det är det som är problemet med denna försvarsekonomi, som bygger på en försvarsberedning som behöver alla dess delar. Den verksamhet som ska skapas behöver börja planeras . Börjar inte planeringen och anskaffningen kommer vi inte att ha förbanden när vi vill ha dem. Tyvärr, fru talman, är risken stor att vi redan innan vi har klubbat försvarsbeslutet kan se att det är ytterligare ett underfinansierat försvarsbeslut. menar att det är av stor vikt att helheten i Försvarsberedningens förslag beaktas och förverkligas. Om en del plockas bort minskar förmågan, skyddet och uthålligheten i hela organisationen. Helheten av Försvarsberedningens förslag är starkare än summan av dess delar. Därför vill vi moderater se en anslagsökning med 5 miljarder och ytterligare 5 miljarder . Det skulle innebära ytterligare –2030. Det finns också andra delar i vårt budgetbetänkande där vi har ytterligare tillskott, bland annat till FRA. FRA har ju en verksamhet som är viktig både för vår underrättelseverksamhet och för vår cybersäkerhet. Vi föreslår att anslaget till ökas med 30 miljoner . FRA är centralt även för det nya cybersäkerhetscentrum som ska inrättas. pekar på att det är viktigt för hela landets cybersäkerhet att ett centrum bildas. Dock är det problematiskt att detta inte har kommit till stånd på det sätt som vi hade önskat. Vi menar att det beror på att regeringen har varit otydlig med att ge besked om centrumets huvudmannaskap, inte tillfört tillräckligt med resurser och inte vågat ta ledarskapet i denna fråga. Vi menar att FRA bör få ansvaret att leda centrumet i egenskap av att man är den myndighet som har störst kompetens på cybersäkerhetsområdet. Därför tillför vi även i ett första steg ett höjt anslag som ska användas för FRA:s arbete med cybersäkerhet. Även är hårt ansatt. I fråga om anslaget 2:1 föreslår en ökning av anslaget med 30 miljoner och framåt. utför många viktiga uppdrag, bland annat gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och inte minst deltagande i internationella operationer. Just den senare delen har inneburit att stora kostnader har kommit att drabba verksamheten, och vi vill därför tillföra resurser för att både garantera att kan arbeta med Frontex och bygga upp en civil beredskap. Sist men inte minst ska jag säga några ord om . är i grunden ett mycket framgångsrikt industriellt program som utgör basen för många flygvapen över hela världen. I budgetbetänkandet finns ett förslag om att bemyndiga regeringen att ensam besluta om export av befintliga Jas C/D. Vi menar att detta är en uppgift för om inget annat beslutas, och vi ser inte varför vi folkvalda i ska frånhända oss möjlighet att besluta om försäljning av denna viktiga materiel. Behöver regeringen sälja kan man fråga om ett bemyndigande. Försvar och samhällets krisberedskap Jag yrkar bifall till reservationen. 49 (SD): har en budget som överstiger den ram vi har att förhålla oss till. Den slutsats vi drar av det är att vi inte kan yrka bifall till våra nivåer, och vi kommer därför att avstå från yrkanden och i stället hänvisa till vårt särskilda yttrande. Vi står givetvis bakom våra motioner men yrkar inte bifall till något i detta stycke. Det övergripande målet för vår politik är att skapa ett totalförsvar som åter kan försvara hela landet mot en kvalificerad fiende eller motståndare – i detta stycke är det samma sak. Vi anser därför att det är av yttersta vikt att försvarsviljan stärks och att folkförankringen är djup. Ett led i detta är att ha en stor andel värnpliktiga. De kommer att uppgå till 8 000 2025, och vi vill fortsätta så. vill vi också stärka försvaret genom att ingå ett försvarsförbund med . En utförligare debatt om detta kommer när diskuterar totalförsvaret, alltså både den militära och den civila delen. Försvarsberedningen har producerat två rapporter: Motståndskraft, om det civila försvaret, och Värnkraft, om det militära försvaret. Vi står till fullo bakom dem och har skrivit under dem. Genom vårt anslag, som vi inte kan yrka bifall till, tillför vi till exempel 1,4 miljarder mer än regeringen . Vi satsar 300 miljoner mer på det civila försvaret. blir det mer om detta i detalj. Men har vi alla dimensionen klar för oss. Vi fortsätter upp mot av bnp, som vi sa förrförra perioden, och med vår budget når vi dit 2030. Det ska sedan lagstadgas så att det i snitt inte får understiga dessa . Vi lägger oss för att ingen regering ska gå under detta och knuffa problemet till en eventuell ny regering. En annan stor nyhet är vi än så länge ensamma om, men det kommer säkert att ändra sig. Det handlar om att lägga fram treårsbudgetar. Det militära och civila försvaret behöver ökad handlingsfrihet, och därför vill vi att de ska få flytta anslagen mellan 2021, 2022 och 2023. De behöver inte lämna tillbaka pengar som de inte gör av med, och de kan flytta pengar från exempelvis 2022 till 2021. Men ska budgeten hållas. Detta skapar större handlingsfrihet, till exempel för det civila försvaret. Här pågår en utredning, och vi har fått en alldeles utmärkt delredovisning som går mycket hand i hand med rapporten . Vi avvaktar utredningen och tillskjuter rejält med medel. Men vi ger dem också flexibilitet att knuffa dessa pengarna till 2022 beroende på vad utredningen kommer fram till. Det här av bnp och treårsbudget är viktigt. Försvarsmakten har till viss del genomfört det som står i Värnkraft. Men med hänsyn till den tilldelade budgeten har man fått prioritera ned vissa delar. Med vår politik kan Försvarsmakten åter ta itu med alla de delar som man har nedprioriterat med hänsyn till regeringens budget. Förutom detta innebär våra satsningar att personal kan anställas, att de som har fått sluta kan återanställas om de vill och att lönerna kan höjas. Försvar och samhällets krisberedskap Vi talade om närvaron i , och . Vad säger då regeringen? Jo, regeringen bedömer att deltagande i internationella insatser har påverkat krigsförbandens förmåga, och i vissa fall minskat möjligheterna att utveckla krigsförbanden och deras förmåga att lösa sina uppgifter i en nationell kontext. Krigsförband kan alltså inte lösa sina uppgifter, men här diskuteras satsningar utomlands. Kan man göra både och? Ja, men då måste mer resurser tillföras. Våra ställningstaganden grundar sig på en annan prioritering. I första hand satsar vi på egna nationella krigsförband så att dessa stärks. Vi kan inte acceptera att krigsförbanden inte kan lösa stridsuppgifter på grund av att de har en stor del av sin kvalificerade personal utomlands. har vi motionerat om att rekryteringskontoren inte räcker till. är de två, och man vill öppna ett tredje. Detta sa vi , och vi säger det fortfarande. anser att är platsen för ett ytterligare rekryteringskontor. I fråga om anskaffning av materiel vill vi särskilt peka på hemvärnets materielbehov av nya sensorer, ny mörkermateriel och nya drönare. Detta ryms inom vår budget. När man talar om Herculesplanen är en intressant fråga: Varför står det två Herculesplan i i ? De har enligt uppgift stått ute i väder och vind , obrukbara. Det kostar pengar. Det är inte gratis att stå där. Sedan kan vi återigen uppmärksamma att statsministern som vanligt skyller på någon annan eftersom han har delat ut direktiv till myndigheterna om hur det här ska skötas. Jag kan bara konstatera att när man gör det här måste man förstå att regleringsbrev och annat måste ha en uppföljning och kontroll. Man måste fråga: Gör ni som vi säger? Man kan inte bara säga: Vi har sagt det här. Det är deras ansvar. Det är inte vårt fel, utan deras. Det finns mycket mer att säga om det här, men även om ni vill höra min röst ytterligare tackar jag nu för ordet, fru talman. 50 (V): Hej till alla er som sitter och tittar hemma! Vi debatterar utgiftsområdet i statens budget som handlar om försvars- och säkerhetspolitik. har lagt fram en egen statsbudget, som vi ser som en helhet för alla olika politikområden. Där berättar vi om våra satsningar och vår ekonomiska politik. viktigaste ledord i det politiska arbetet är alltid jämlikhet. Det är alltid dit vi strävar. Vi vet nämligen att jämlika samhällen är starkare samhällen. Det är när vi håller ihop, när vi utjämnar ekonomiska klyftor, när vi hjälps åt och när vi tar hand om varandra som samhället blir mer motståndskraftigt mot kriser eller angrepp. När vi litar på varandra och när vi lär känna varandra, som individer och som grupp, kan vi se igenom och avslöja propaganda och felaktigheter. Det är när vi håller ihop som vi lättare kan klara av större kriser i vardagen, till exempel strömavbrott eller värre saker som pandemier, stora översvämningar och bränder. Vår styrka ligger i vår samhörighet och vår gemenskap. Försvar och samhällets krisberedskap Arbetet för jämställdhet inom försvarsområdet är en väldigt viktig fråga för oss. Antalet kvinnor i Försvarsmakten är fortfarande litet och långt ifrån vad en minimidefinition av vad jämställdhet innebär. Detta måste såklart förändras. Det är av största vikt att Försvarsmakten har ett strategiskt arbete för att fler kvinnor ska göra värnplikt och söka sig till Försvarsmakten men också vilja och kunna stanna kvar. Mot den bakgrunden blir jag som försvarspolitiker såklart väldigt arg när jag tar del av det reportage om trakasserier och våld på ett av våra regementen, som SVT visade . Men jag blir glad över att höra de kommentarer som framför allt arméchefen har gått ut med med ett tydligt avståndstagande och tydliga krav på bättring. Här ser vi hur viktigt det arbete är som de värnpliktigas förtroendevalda i utför för att få reda på och slå larm om den här typen av händelser. kommer självklart att ta del av kommande utredningar om detta och de åtgärder som kommer att vidtas. För är värnplikten en del av folkförankringen av försvar och i och med det också ett sätt att bygga ett jämlikt samhälle. Även om antalet värnpliktiga inte är så stort som det var är värnplikten en plats där ungdomar från olika bakgrunder och med olika erfarenheter träffas, lever, arbetar och utbildar sig tillsammans. Vi i tycker att detta är väldigt värdefullt, och det är därför bra att antalet värnpliktiga ökar framöver. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att möta olika typer av hot, om de så är klimatrelaterade eller kommer från desinformation, från rasism eller från extremism. Värnplikten bör framöver innehålla även civila delar för att kunna öka vår beredskap inför till exempel natur- och miljökatastrofer. Det är något som vi tyvärr vet kommer att bli mer förekommande i klimatförändringarnas spår. Vi befinner oss fortfarande i en enormt stor civil kris – den pandemi som coronaviruset orsakar. Pandemin visar på behovet av stark krisberedskap och ett starkare och bättre organiserat civilt försvar. De framtida hoten mot kommer att vara civila och inte militära. Det är därför viktigt att vi börjar rusta oss på riktigt för att kunna möta den här typen av hot. Den stora miljardsatsningen på civilt försvar som regeringen gör i budgeten är en början. Vi instämmer i den. Vi måste fortsätta med det här arbetet på många olika plan från den enskilda människans krisberedskap till de stora myndigheternas arbete för mer robusthet. Kanske är det för MSB att uppdatera broschyren Om krisen eller kriget kommer och skicka ut den till alla hushåll igen och på så sätt påminna oss alla om hur viktigt det är att också vi själva har en beredskap hemma. Den kris vi befinner oss i nu har blivit ännu värre av att välfärden i våra kommuner och regioner har så stora brister. Det krävs stora satsningar för att anställa fler, förbättra arbetsmiljön och höja lönerna och för att ha ständig fortbildning för alla anställda i välfärden. En välfärd som redan från början går på knäna kommer inte att kunna klara en kris som kräver ännu mer arbete, större arbetsinsatser och mer resurser. För att ska vara ett säkert och tryggt samhälle framöver krävs stora satsningar på den offentliga välfärden. Klimatförändringar och naturkatastrofer är andra allvarliga hot mot vårt land och mot våra invånares säkerhet. Runt om i världen ser vi att klimatförändringar är orsaker till krig och konflikter. Att motverka klimatförändringarna är därför att arbeta för en fredligare och säkrare värld. Detta måste ha högsta prioritet även i vårt säkerhetspolitiska arbete. Vi måste våga fatta beslut som motverkar klimatförändringens konsekvenser. Försvar och samhällets krisberedskap Politik handlar om att prioritera. Utifrån våra ideologier och våra olika ställningstaganden prioriterar vi mellan olika utgifter. Som väljare är det till syvende och sist ert beslut. Ni ska fundera på vad ni tycker är viktigast och sedan utifrån det rösta i de kommande valen. prioriterar alltid jämlikhet. Varje gång vi fattar ett beslut eller gör budgetar tittar vi på hur vi får maximalt med jämlikhet i . För att ska vara ett tryggt land och ett starkt samhälle framöver behövs satsningar på den offentliga välfärden. Där ingår äldreomsorg, förskola och sjukvård men även sådana viktiga saker som sophantering och säker digitalisering. Detta kräver ekonomiska resurser, mer personal och goda förberedelser. Det krävs för att ska kunna fortsätta att vara ett land i fred och frihet där alla har lika möjligheter och är jämlika med varandra. har inget yrkande i detta avsnitt utan stöder hela vår statsbudget. 51 (SD) replik: Jag har en fråga till . Vi har från vår sida sagt att vi vill ha ett beredskapslager. Det civila försvaret och rikets krisberedskap har ett behov av det, fru talman. Vi har sagt . Delar den uppfattningen, eller har ni ett annat mått? 52 (V) replik: När vi pratar om framför allt lager tycker jag att det är viktigt att vi lyssnar på de experter som vi har på våra myndigheter och att vi följer de råd som vi får från dem som kan de här frågorna på riktigt. Jag tycker att frågan om lager är svår. Det är klart att vi ska ha lager av olika saker som är viktiga för oss, men vi ska också veta att det krävs en otroligt stor organisation för att upprätthålla lager och sedan rotera dem på bästa möjliga sätt. Det här är någonting som jag tror och hoppas att samhället kommer att titta mycket mer på framöver. Var ska vi ha lager, och vad är vettigast att ha i lager? Jag tycker att det är viktigt i sammanhanget att man också pratar om den enskilda människans egen beredskap hemma – att man har mat hemma så att man klarar sig i och att man har tillräckligt med stearinljus, varma kläder, sovsäckar och sådant så att man klarar sig. Det är också en typ av lager. Men jag tycker att det är viktigt att vi lutar oss mot de expertmyndigheter som vi har i de här frågorna. 53 (SD) replik: var ju min fråga om man delar uppfattningen att det behövs . Vissa myndigheter säger det: Det finns behov av . Vi delar den uppfattningen. Vi har kommit fram efter att ha lyssnat på de här delarna. Försvar och samhällets krisberedskap Som ledamoten säger är det olika lager, fru talman. Det är förbrukningslager, och det är omsättningslager. Det är en stor omsättning. Vi hade detta förut, och det fungerade alldeles utmärkt. Även om ledamoten inte här kan svara på om det ska vara exakt skulle jag vilja ha en kommentar till att det i alla fall bör vara en utsträckt tid. kom man överens . Om inte ledamoten kan svara nu kanske ledamoten kan återkomma i det stycket. 54 (V) replik: Det kan säkert vara så att våra expertmyndigheter säger olika tider för olika varor och olika typer av lager. låter som en bra gräns för flera olika typer av produkter. Det finns säkert andra tidsperioder. Man kan till exempel förmodligen ha förbrukningsmaterial för sjukvården under en än . För mig är det viktigt att vi lutar oss mot vad expertmyndigheterna säger. Vi har jättemånga jätteduktiga experter på dessa områden, så det finns ingen anledning för mig att ha andra riktlinjer än vad våra myndigheter har i dessa frågor. 55 (KD): Det som vi diskuterar här är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen under punkt 2, som vi har tillsammans med . Jag vill disponera mitt tal så här: Jag kommer att säga någonting om hoten som vi står mitt uppe i. Jag kommer att säga någonting om Försvarsberedningens arbete och var vi är just . Sedan vill jag göra några korta nedslag i själva betänkandet. Jag börjar med det säkerhetspolitiska läget. Det är ett allt tuffare säkerhetspolitiskt läge. Medan vi här, i ett grått , debatterar i lugn och ro pågår det krig i . I östra pågår det krig. Alltsedan olovligen tog pågår där ett krig. Det är visserligen lågintensivt, men ungefär tio personer mister livet . Vi i Försvarsberedningen var där . Jag kommer aldrig att glömma besöket vid militärsjukhuset, där vi fick träffa några soldater som hade blivit väldigt skadade. Någon hade trampat på en mina. Någon annan hade blivit träffad av en prickskytt. Detta pågår i just . Det andra jag vill påminna om är det som händer just nu i och de oroligheter som är där. Om man lägger ihop detta med ett allt tuffare ryskt övningsmönster i blir det en påminnelse om att vi lever i en tuffare säkerhetspolitisk miljö. måste vi i se till att stärka vårt försvar. Det var den uppgiften vi fick av försvarsministern 2017. Vi i Försvarsberedningen skulle titta på hoten mot , på vad som behöver göras på kort och på lång sikt och på prislappen för detta och sedan presentera ett långsiktigt hållbart förslag. Det gjorde vi . Vi var faktiskt väldigt eniga. Vi sa exempelvis att ett militärt angrepp mot inte kan uteslutas. Vi hade en rad förslag på hur försvaret måste förstärkas. Vi måste komma ihåg – det talar vi också om här – att vi måste ha långsiktighet. Att riva ned en militär förmåga går ganska lätt och snabbt, men att bygga upp den tar tid. Vi måste ha ett tioårsperspektiv. Det var en i Försvarsberedningens förslag. Försvar och samhällets krisberedskap Vi hade konkreta förslag. Vad gäller armén var förslaget att vi måste ha tre brigader med 5 000 man – i , i och i Revinge i . Vi måste förstärka vår marin. Den är bra, men den behöver bli större. Den måste också finnas på . Flygvapnet som vi har är väldigt bra, men vi måste kunna sprida ut det på våra flygplan. Annars är vi ett lätt byte i en kris eller i värsta fall ett krig. Detta är konkreta förslag som vi hade om exakt hur det skulle gå till. Problemet var att när vi skulle presentera detta under ledning visade det sig att Socialdemokraterna inte ville vara med och betala det som vi såg var kostnaden. Jag ska göra en lång historia kort. Det har kommit oundvikliga kostnader och annat som gör att vi från sida – det är en linje som vi har tillsammans med – ser att den här trappan, där det ökar med 5 miljarder, behöver fortsätta 2026 och 2027. Det ger 45 miljarder extra till 2030. Det är då, fru talman, vi kan betala räkningarna. Det är då vi kan se till att det här blir verklighet. Här har vi kritik mot regeringen. Det blir fel att göra beställningar och peka ut militära förmågor men inte lägga fram pengarna. Det regeringen säger är att vi ska ha en kontrollstation . Men varför ska vi tro att försvarsministern har pengar om han inte har pengar ? Detta är en grundläggande kritik vi har. Vi kommer att återkomma till den diskussionen , då vi har nästa debatt om det här. Då gäller det inriktningspropositionen om . Detta är en viktig sak. Det handlar också om att se att vi långsiktigt måste göra precis som våra grannländer. Om vi jämför med länder i vår närhet ser vi att är det land som satsar minst på sitt försvar sett till bnp. Det måste vi ändra på. Vi måste gå upp. Natoländer har beslutat sig för att ha en målsättning på . vill att vi i har målsättningen att vi når upp dit. Det kan göra att vi fullt ut kan bygga upp den försvarsmakt vi behöver för att skapa trygghet i och för svenska folket men också bidra till omvärlden. Trygghet skapar vi nämligen tillsammans med andra länder. Det är väldigt viktigt att se att vi måste betala för oss. Det är väldigt oansvarigt att lämna en springnota till andra. Det försvar som vi behöver måste vi också betala för. Sedan vill jag göra några korta nedslag i själva betänkandet. Det står här att regeringen föreslår att fyra myndigheter ska samverka inom ramen för ett nationellt cybersäkerhetscenter. Det är bra att cybersäkerhetscentret kommer på plats. Det är något som vi i Försvarsberedningen föreslog. Här är en förebild, med . Vi föreslår att det, precis som där, ska vara en myndighet som tar lead. Vårt förslag är att FRA får huvudansvaret. är det fyra myndigheter som delar på ansvaret, och det blir inte effektivt. Det blir inte den styrfart som behövs. Det är en kritik som vi har. Vi ser att vi måste stärka cyberförsvaret, och då är det inte bra med den här uppdelningen: att det är fyra som får dela på ledaransvaret. Det blir inte handlingskraftigt. Sedan påpekas det på sidan 9 att den materiella förnyelsen i Försvarsmakten inte har gått enligt plan. Orsakerna varierar, men en sak är säker. Ju kortare framförhållning man har i planeringen på grund av ryckig ekonomi, desto större är riskerna att planerna inte håller. Jag kommer då tillbaka till varför vi tycker att det är viktigt att redan nu slå fast att vi behöver fortsätta med den här trappan även . Försvar och samhällets krisberedskap