prot · H80925 · 2020-10-21 00:00:00 — De används till en del, men de skulle kunna användas mer om det fanns möjlighet. Vi skulle vilja att Försvarsmakten fick uppgiften att planera för att kunna hjälpa till och att de skulle få ersättning för det. Då skulle vi kunna använda deras helikoptrar. Låt mig ta ett exempel. Det gäller de skopor som hela svenska folket såg när de användes vid bränderna. Försvarsmaktens , till exempel, kan ta , medan de mindre privata skopor som används – och de är bra – kan ta betydligt mindre, kanske bara 300–. Därför borde vi se till att använda de resurser vi har på bästa tänkbara sätt, och en viktig del i detta är att ändra lagstiftningen. Det finns en annan sak som ofta kanske glöms bort, nämligen . De har sju helikoptrar, och de är godkända för att ha den krok som man kan använda. Men den har aldrig kommit på plats. Trots att detta har påpekats gång efter annan händer ingenting. Det är under all kritik. Låt mig ta ytterligare ett exempel. brann det utanför . Man kunde se branden från helikopter, men man kunde inte göra ett dugg. Det här retar upp folk, med all rätt. Vi måste se till att det åtgärdas. Helikoptrar är någonting dyrbart och någonting som kostar väldigt mycket pengar. Då måste vi använda dessa resurser på bästa sätt. Därför lyfter vi fram detta i betänkandet. En annan viktig sak som har tagits upp här gäller brandmännen. Det finns 16 000 brandmän i vårt land, som gör en fantastisk insats. 10 700 är deltidsbrandmän. En deltidsbrandman måste kunna lämna sitt ordinarie arbete med fem minuters varsel vid larm. Av lätt insedda skäl är det därför svårt att hitta deltidsbrandmän. Det ställs stora krav på hans eller hennes ordinarie arbetstider. Tyvärr har också svårigheten att rekrytera deltidsbrandmän ökat . Ovanpå denna svåra balansgång har varslen med anledning av covid-19 lagts till problematiken. Många deltidsbrandmän har blivit uppsagda från sina ordinarie jobb, och för att få ut hela sin a-kassa ser sig många av dessa nyblivna arbetslösa deltidsbrandmän tvungna att säga upp sig från sina brandmansjobb. Detta är en helt orimlig effekt av a-kassans regler. anser nu tillsammans med en majoritet i utskottet att regeringen måste lösa problemet. Det finns ingen anledning att ytterligare försämra läget, och det här är en lagstiftning som måste ses över. Därför ser vi med tillfredsställelse att detta har blivit något som hela utskottet står bakom i ett tillkännagivande. står naturligtvis bakom varenda reservation vi har i betänkandet, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation nr 8. 11 (S): är, som vi alla vet, ett stort land, både till ytan och sett till vår administrativa indelning med 290 kommuner som var och en ansvarar för räddningstjänsten inom sitt geografiska område. Båda dessa faktum – den stora landarealen, varav dessutom utgörs av skog, samt kommunernas långtgående ansvar – skapar en del utmaningar i arbetet med ett effektivt och likvärdigt räddningstjänstarbete. Oavsett var i landet man bor ska man naturligtvis kunna förvänta sig hjälp om man råkar ut för en olycka, om huset brinner eller om ens skog står i lågor. Det är en grundläggande del av samhällskontraktet. Även om räddningstjänst i stor utsträckning är och bör vara en angelägenhet, anpassad efter lokala förhållanden och förutsättningar, är det därför naturligt att staten tar ett övergripande ansvar för att säkerställa just likvärdighet och effektivitet. Just likvärdighet och effektivitet kan sägas vara två ledord i det betänkande som vi diskuterar och debatterar. För att stärka förmåga på dessa områden föreslår regeringen lagändringar i syfte att främja en starkare statlig styrning av kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänst. Man föreslår en tydligare ledningsorganisation med krav på kommunerna att upprätthålla övergripande ledning av räddningstjänsten. Man föreslår också förstärkt tillsyn och stöd samt möjligheter för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, att under vissa förhållanden prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser ur ett nationellt perspektiv. Behoven av dessa förändringar sattes i blixtbelysning , då upplevde exceptionellt många och stora skogsbränder. Brandrisken var extrem i nästan hela landet. Ett exempel är från skogsbrandsflyget, som en vanlig sommar noterar runt 100 skogsbränder men noterade 500 bränder. I , och förekom stora och svårsläckta bränder. För somliga av oss, som lever i eller nära de drabbade bygderna, kom bränderna väldigt nära, både konkret och känslomässigt. Runt om i landet gjordes, som många redan har varit inne på, heroiska insatser för att bekämpa bränderna. Utvärderingar i efterhand har dock visat att förutsättningarna för ett effektivt arbete skilde sig åt beroende på hur räddningstjänsterna var organiserade. I mitt hemlän , till exempel, kan förutsättningarna på papperet möjligen verka ganska utmanande. Länet består av åtta kommuner, som utgör av landets yta. Vi har 31 brandstationer, varav endast en består av heltidsanställda brandmän, och därtill har vi åtta räddningsvärn. Men trots denna, vad det kan verka, ganska fragmentiserade och geografiskt utspridda verksamhet brukar just lyftas fram som en förebild i hur arbetet mot skogsbränderna bedrevs. Den viktigaste slutsatsen är att räddningstjänsten hade en utvecklad systemledning med ledningscentral och inre personal i jour som gjorde att insatserna kunde starta snabbt och effektivt. Omvänt blev det tydligt att räddningstjänster som inte ingår i systemledning hade sämre förutsättningar att snabbt dra igång insatser. Som den statliga utredaren säger: ”Har man systemledning handlar det om minuter, har man inte det handlar det om dagar.” En huvudpunkt, herr talman, i betänkandet är att alla kommuner måste upprätthålla en övergripande ledning av sin räddningstjänst. En annan viktig förändring är att MSB får tydligare mandat att vid omfattande räddningsinsatser där det finns konkurrerande behov av förstärkningsresurser kunna prioritera och fördela dessa resurser. Det kan till exempel handla om helikoptrar. Myndigheten ska få begära att statliga myndigheter och kommuner ska lämna upplysningar om vilka resurser de har tillgängliga och att de ska delta i räddningsinsatsen med dessa resurser. Vi vet att MSB:s agerande i några fall har kommit i konflikt med länsstyrelsernas områdesansvar. Det är därför viktigt att MSB:s roll tydliggörs i detta avseende. Ytterligare en förändring är att MSB tar över ansvaret att stödja kommunerna med råd och information och övertar tillsynsansvaret över att kommunerna följer lagen om skydd mot olyckor. Det är en uppgift som ligger på länsstyrelserna. har det kommit flera signaler, exempelvis i granskningsrapporter från och Statskontoret, om att tillsynen och stödet till kommunerna inte fungerar tillfredsställande. Dels har tillsyn utförts alldeles för sällan, dels varierar det i kompetens mellan länsstyrelserna. Med tanke på det jag nämnde i inledningen av mitt anförande – att är ett stort land bestående av 290 kommuner med rätt skilda förutsättningar och variationer – är det förstås avgörande att staten säkerställer att tillsynen håller en hög och jämn kvalitet i hela landet. är det viktigt att framhålla att länsstyrelserna generellt sett besitter värdefull kunskap om lokala förhållanden. För att undvika att länsstyrelserna förlorar kompetens som också behövs i det bredare arbetet med krisberedskap och civilt försvar avser regeringen att låta länsstyrelserna behålla medel som motsvarar kostnaderna för tillsynsverksamheten. Klimatförändringarna riskerar dock att göra att det blir mer av det extrema framöver. I olika scenarier som räknat på kommer att drabbas av med extremt torrt väder under en genomsnittlig sommar. Jag tror, herr talman, att vi ödmjukt får konstatera att skogsbränderna både 2014 och framför allt 2018 gav oss en hel del dyrköpta erfarenheter. Det gäller möjligheterna till samordning, att kraftsamla med flygande släckresurser och att inte fastna i administrativa gränsdragningar. På flera områden, exempelvis inom brandflyget och tillgången till extra förbrukningsutrustning, har stora förbättringar redan skett. Med detta betänkande tar vi, herr talman, ytterligare viktiga steg för att ska stå bättre rustat nästa gång olyckan är framme. Med det yrkar jag bifall till förslaget. 12 (V) replik: Jag vill fråga Socialdemokraterna angående det som jag pratade ganska mycket om i mitt anförande – att den här propositionen öppnar för andra aktörer att gå in i räddningstjänsten. Från sida ser vi stora problem i det med både transparensen och tystnadsplikten men också med att en samhällsviktig verksamhet blir svårare att styra om man tar in andra aktörer. Det är en förändring i lagstiftningen som den här propositionen ger – i ett läge där man faktiskt redan kan ha andra som hjälper till i räddningstjänst. Det vet vi ju framför allt från längre ut på landsbygden, där vi har till exempel räddningsvärn och möjligheten att civilsamhället hjälper till på ett bra sätt. Från sida är vi såklart oroliga för att det i förlängningen finns risk att privata företag, till exempel privata vaktbolag, går in i den här verksamheten. Då blir det vinstjakt, och då blir det bara dåligt. Hur ser Socialdemokraterna på en sådan utveckling? 13 (S) replik: Jag tror att vi alla kan vara överens om vikten av att vi, när olyckan väl är framme, så snabbt som möjligt kan sätta in en åtgärd, en insats. Jag vänder mig lite grann mot det här perspektivet. Som jag sa i mitt anförande kommer jag själv från ett län som utgör av landets yta. Det är jättestora avstånd. Man kan inte alltid förvänta sig att det är just räddningstjänsten som är snabbast. Här i kan man förvänta sig att räddningstjänsten väldigt snabbt är på plats. Så ser det inte ut i alla delar, utan det kan vara andra aktörer som har både vilja och förmåga att snabbt starta en insats. Vi tycker att det är rimligt att man ska kunna använda de förmågorna – i begränsad utsträckning, naturligtvis. Det här handlar inte om att man ska kunna överföra en hel räddningstjänstinsats till någon annan. Det är tydligt i propositionen och tydligt i lagen att det alltjämt är kommunerna som har det övergripande ansvaret. Men en viktig slutsats från exempelvis bränderna 2018 var att vi som land behöver bli bättre på att tillvarata samhällets samlade förmåga på det här området. 14 (V) replik: Jag ställer faktiskt frågan igen: Hur ser Socialdemokraterna på risken att privata företag, till exempel ett vaktbolag, vill gå in i räddningstjänstverksamheten? De tänker: ”Vi är redan på plats, och vi har redan uniformerna. Vi har kanske inte jättemycket kunskap, men vi kan vara med och hjälpa till.” Hur ser Socialdemokraterna på en sådan utveckling? Eller är det inte alls en risk att vi får en sådan utveckling framöver med den förändring i lagen som den här propositionen ger? 15 (S) replik: Vi ser lokala exempel på det här , där exempelvis väktare genom avtal har möjlighet att göra inledande insatser om man är tidigt på plats. Vi har ingen principiell synpunkt på detta i det här läget, så länge man är tydlig med att det yttersta ansvaret alltid ligger på kommunerna. Man kan inte outsourca den här verksamheten på någon annan. Däremot gäller det att se till att tillvarata de samlade resurserna. Särskilt med tanke på att är ett väldigt stort land och att det är sådana väldiga variationer mellan kommunerna och mellan länen, framför allt när det gäller avstånd och utryckningstider, är det viktigt att man tillvaratar de förmågor som finns. Det kan handla om en industriverksamhet där man har släckningsutrustning och kompetens inom verksamheten och skulle kunna bidra och hjälpa till vid en olycka utanför det område där industrin finns. Vi ser den möjligheten och styrkan i det. Att tillvarata samhällets samlade resurser är det viktiga i det här sammanhanget. Men vi ska aldrig börja tumma på var huvudansvaret ligger. Det är också väldigt tydligt i den här propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) om effektiviteten i förmedlings-verksamheten § 13 om effektiviteten i förmedlingsverksamheten betänkande 2020/21:AU3 om effektiviteten i förmedlingsverksamheten (skr. 2019/20:192) 16 (M): Jag vill inleda med att yrka bifall till , och reservation i frågan. arbetsmarknad kännetecknas av stora matchningsproblem. som fler människor än någonsin behöver hjälp för att komma in på arbetsmarknaden är rekryteringsproblemen stora, och arbetsgivarna hittar inte rätt kompetens. En väl fungerande matchning och förmåga att ge arbetslösa rätt insats och aktivitet kommer att spela en central roll för att hantera den utmaning som står inför. De insatser som januaripartierna aviserat är otillräckliga, och de stora problem som vi ser på arbetsmarknaden med hög arbetslöshet som arbetsgivare inte hittar den kompetens de söker kan inte vänta på en lösning. I som vi nu behandlar är det övertydligt att regeringens styrning av Arbetsförmedlingen inte fungerar. har regeringen lagt mycket pengar på subventioner med ingen eller nästan ingen effekt. Problemen med förmedlingsverksamheten har funnits . Vi menar därför att en reformering av Arbetsförmedlingen är högst nödvändig och att regeringen i sitt kommande arbete måste ha tydligt fokus på att förbättra just detta. Vi anser mot bakgrund av dessa faktum att regeringen bör vidta åtgärder för att reformeringen av Arbetsförmedlingen ska ske på ett genomtänkt sätt för att säkerställa effektivitet och likvärdighet i Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Jag skulle också vilja ställa en fråga mot bakgrund av januaripartiernas löften om en reformering av Arbetsförmedlingen och en reformering av LAS, lagen om anställningsskydd. Dessa stod ju som punkt 1 och 2 på i synnerhet krav- och löfteslista inför januariförhandlingarna. i SVT:s Agenda såg vi att arbetsmarknadspolitiska talesperson började retirera från löftet om reformering av LAS – trots att han i samma andetag påstod att avstått från ministerposter för att få igenom just detta krav. Minsann, herr talman! Min fråga är följaktligen om man nu i full fart är på väg att retirera även vad gäller löftet om reformering av Arbetsförmedlingen. Det skulle jag vilja få svar på senare i denna debatt, när arbetsmarknadspolitiska talesperson äntrar talarstolen. om effektiviteten i förmedlings-verksamheten 17 (SD): Jag ska egentligen bara upp och vända. Jag nöjer mig med att yrka bifall till vår gemensamma reservation. 18 (KD): Vi befinner oss mitt i en allvarlig pandemi, som ytterst slår hårt mot människors liv och hälsa. Men väldigt många människor får också se sina företag, sina livsverk, försvinna, och väldigt många människor känner oro för sin försörjning och över att kanske inte längre få vara kvar i den arbetsgemenskap som man har trivts i. Situationen på arbetsmarknaden har förvärrats oerhört snabbt . skrev ungefär 384 000 personer in sig som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Men även långsiktigt har problem med arbetsmarknaden. Såväl antalet som andelen arbetslösa i utsatt ställning har ökat , vilket resulterar i en kraftigt tudelad arbetsmarknad. Under den senaste högkonjunkturen har arbetsmarknadsutvecklingen för inrikes födda med utbildning varit rätt så god men utvecklingen mycket svag för utsatta grupper på arbetsmarknaden, såsom utomeuropeiskt födda och personer utan avslutad gymnasieutbildning. Enligt det senaste underlaget från Arbetsförmedlingen har andelen inskrivna arbetslösa med så kallad svag konkurrenskraft varit omkring 70–av alla inskrivna. Gruppen förväntas uppgå till nästan 300 000 personer . I gruppen utrikes födda är situationen särskilt bekymmersam för kvinnorna. Arbetslösheten ligger på , och sysselsättningsgraden jämfört med inrikes födda kvinnor är låga , enligt Arbetsförmedlingen. Med dessa siffror är det uppenbart, herr talman, att Arbetsförmedlingen trots en svår situation måste leverera så effektivt och träffsäkert det bara går. En effektiv arbetsmarknad kan bara bli verklighet om varje individ får rätt insats i rätt tid. Detta är centralt för den arbetssökande och för den som är i behov av arbetskraft, men också för att säkerställa att skattebetalarnas pengar används på det bästa och mest effektiva sättet. Den granskning som har gjort och som vi debatterar här är relevant för att detta ska kunna uppnås. har alltså tittat närmare på om det finns skillnader mellan olika arbetsförmedlares arbetssätt och resultat och konstaterar att det finns skillnader och att enskildas attityder och arbetssätt har betydelse för hur effektivt förmedlingsarbetet är. Arbetsförmedlarnas uppgift är att bedöma den arbetssökandes behov, ge stöd och vid behov anvisa olika insatser som stärker kompetensen på olika sätt. Den enskilde handläggaren har ett stort handlingsutrymme att fatta beslut om vilken typ av stöd den arbetssökande behöver. Det finns naturligtvis fördelar med detta eftersom arbetssökandes behov av insatser är så olika. Men precis som tidigare granskning av Arbetsförmedlingens matchningsarbete visar finns det en för stor variation i hur väl arbetsförmedlare lyckas med att få den sökande i arbete och aktivitet. Det visar sig att förmedlare inte alltid väljer de mest effektiva arbetssätten och att sökande inte får en likvärdig service. om effektiviteten i förmedlings-verksamheten Det är ett problem att Arbetsförmedlingen inte följer upp om arbetssökande får likvärdig service. Att myndigheten inte följer upp vilka arbetssätt som används i verksamheten gör det naturligtvis näst intill omöjligt att utvärdera och därefter utveckla dem. Här kan vi bara gå tillbaka till en tidigare granskning av jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken som presenterade . Den visade tydligt att nyanlända kvinnor, som jag nu kommer tillbaka till, inte får en likvärdig service och inte möts av samma förväntningar. De deltar därmed i betydligt mindre omfattning i olika arbetsförberedande insatser jämfört med männen. Oavsett om kvinnorna är låg- eller högutbildade hamnar de oftare utanför sysselsättning än männen. Naturligtvis är det inte bara en myndighet som ska lastas för detta. De låga förväntningarnas rasism har genomsyrat svensk integrationspolitik i stort. Men det är en realitet som inte ska accepteras och något regeringen verkligen måste ta till sig och göra mer åt i den reform av Arbetsförmedlingen som komma skall. lämnar i sin rapport en hel del rekommendationer till Arbetsförmedlingen för att kostsamma insatser ska förmedlas mer enhetligt och mer träffsäkert, så att det inte endast hänger på den enskildes attityd och engagemang. Detta ska ske genom noggrannare uppföljning, internutbildningar och så vidare. väljer däremot att inte vända sig till regeringen med sina rekommendationer. Men, herr talman, det gör vi. Jag yrkar därför bifall till vår reservation, där vi betonar vikten av att regeringen gör mer för att säkerställa effektivitet och likvärdighet i Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet och att man säkerställer att detta fungerar betydligt bättre i en reformerad arbetsförmedling. 19 SERKAN KÖSE (S): har i en serie rapporter granskat Arbetsförmedlingen och om förmedlingen är tillräckligt effektiv när det gäller att förmedla jobb till arbetssökande. Man kan konstatera att dessa rapporter, eller granskningar, som har gjort bland annat visar att Arbetsförmedlingens metoder för förmedlingsverksamhet står på en svag kunskapsbas och att myndigheten inte har ett systematiskt arbetssätt för att följa upp det arbete som bedrivs bland annat på lokalkontoren av enskilda arbetsförmedlare. Förmedlingen brister i erfarenhetsutbyte mellan förmedlarna, och många förmedlare önskar ett mer kollegialt lärande mellan de olika kontoren. Även i den rapport som vi debatterar kan man tydligt se att de internutbildningar som riktas till förmedlarna har ett begränsat inslag av erfarenhetsutbyte och kunskapsförmedling gällande effekten av de olika arbetssätten. Jag tycker att denna granskning, liksom de tidigare granskningar som har gjort, är viktiga. Det är viktig kunskap, och det är viktigt att de brister som finns hos myndigheten lyfts och att vi har möjlighet att diskutera detta och att åtgärda dessa brister. Arbetsförmedlingen har spelat en central roll för att genomföra arbetsmarknadspolitiken. Vi kan dock konstatera att genomförandet har brustit i effektivitet. I linje med vad vi har kommit överens om i januariöverenskommelsen ska Arbetsförmedlingen därför reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det finns en bred politisk samstämmighet i denna kammare kring att Arbetsförmedlingen behöver reformeras och att myndigheten behöver fokusera på sina kärnuppgifter och bygga expertkunskap kring dessa, för en mer effektiv och ändamålsenlig arbetsmarknadspolitik. om effektiviteten i förmedlings-verksamheten En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för välfärd. Alla som kan jobba ska jobba, bidra och ta ansvar. För oss socialdemokrater är det viktigt att en arbetssökande som behöver stöd för att hitta ett jobb ska kunna få det, oavsett var i landet man bor. Men, herr talman, coronapandemin har slagit väldigt hårt mot svensk arbetsmarknad. Vi befinner oss i den allvarligaste krisen på arbetsmarknaden i modern tid. Men låt mig vara tydlig med att den som drabbas av arbetslöshet inte står ensam. Arbetslösheten är inte ett problem bara för den som blir av med jobbet utan är något som angår oss alla. Därför ska vi inte tillåta arbetslösheten att bita sig fast. I den budget som regeringen och samarbetspartierna har presenterat står jobben i fokus. Det är en historisk budget med stora satsningar . Sammantaget beräknas budgeten, med bland annat investeringar för klimatomställning och satsningar på välfärden, skapa runt 75 000 nya jobb. Den som blir av med jobbet ska få det stöd hen behöver för att ställa om och få ett nytt jobb. Människor ska rustas för bra jobb, och vi ska ta till vara potentialen hos alla människor i . Därför är de satsningar vi gör inom arbetsmarknadspolitiken så viktiga. Som jag nämnde finns det i budgeten också ett omfattande paket på för åtgärder för att säkerställa ekonomisk trygghet, stärkt kompetens och förbättrade jobbchanser. Låt mig nämna några ord om detta. Vi har också under coronapandemin infört en a-kassa för fler, med högre ersättning. Arbetsvillkoret har justerats ned och ett snabbspår till medlemskap införts så att fler omfattas, särskilt deltids- och timanställda som inte kunnat få ersättning men som kan kvalificera sig. förlänger vi dessa förstärkningar av a-kassan till 2022. Vi tycker till exempel inte att den som har blivit av med jobbet under pandemin eller vid ska behöva sälja huset. Man ska kunna betala hyran medan man söker nytt jobb, och man ska kunna köpa nya fotbollsskor till barnen. löntagare ska inte behöva bli fattiga på grund av ett virus eller en brand. Det ska finnas en ekonomisk trygghet medan man ställer om till nytt jobb. Om man blir arbetslös ska man kunna få stöd och insatser oavsett var i landet man bor. Därför föreslår vi satsningar i budgetpropositionen som syftar både till att säkerställa Arbetsförmedlingens verksamhet här och och till att styra myndigheten i linje med inriktningen för reformeringen. I budgeten föreslår vi ökade förvaltningsmedel för att Arbetsförmedlingen ska kunna hantera att fler arbetslösa blir inskrivna och säkerställa att det finns ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Arbetsförmedlingen får därmed fortsatta förutsättningar för ett ökat antal anställda som kan bidra till att möta den kraftigt ökande arbetslösheten. om effektiviteten i förmedlings-verksamheten Vi gör även stora satsningar på arbetsmarknadsutbildningar för att fler ska komma i arbete. På så sätt kan fler arbetslösa utbildas för att ta jobb inom bristyrken. Hela har kraftsamlat för att klara av det nya coronaviruset och minska smittspridningen.