prot · H70967 · 2020-01-31 00:00:00 — Mot bakgrund av den omfattande regleringen på området och de möjligheter som finns för tillsynsmyndighet, polis och åklagare att ingripa planerar regeringen inte att se över miljölagstiftningen. 11 (SD): Jag tackar för svaret från statsrådet . Den föregående debatten var intressant med tanke på att det finns ett arbete att göra i fråga om omställning, att elektrifiera fordonsflottor och så vidare. Men det sker också annat i vårt samhälle som är mycket allvarligt. Jag kommer själv från åkerinäringen – jag har jobbat där – och jag har också arbetat hos trafikpolisen, utfört kontroller på väg och följt utvecklingen. Min fråga gällde de mobila verkstäderna, till exempel mobila däckverkstäder och bärgningsbilar, som inte uppfyller kraven. Det är ett allvarligt problem. De finns ute på parkeringsplatser vid köpcentrum och utmed vägar och gör stora reparationer. Dessa fordon kör i under det som kallas cabotageregler, men de följer inte regelverket. Dessa verksamheter är så etablerade i landet att de är tvungna att ha tillgång till verkstäder, men de har inte råd att köra in på de verkstäder som finns i . Då tar de i stället hit mobila däckverkstäder och egna bärgningsfordon, och så sker verksamheten under bar himmel – i , som man brukar säga. Det här är en intressant situation. Jag har kritiserat regeringen åtskilliga gånger för att den inte gör tillräckligt för att stoppa den olagliga trafiken i landet. Man kan roa sig med vad som står i förordning när det gäller cabotagetrafik och vilka regelverk som styr den trafiken. Om man tittar på förordning 1072 under rubriken ”Definitioner” i artikel 2 står det att det är fråga om ”cabotagetransport: yrkesmässiga, tillfälliga inrikestransporter i en värdmedlemsstat i enlighet med denna förordning”. Jag har naturligtvis städat bort en massa text, annars hade vi stått här , men i artikel 8 framgår följande: ”Varje transportföretag som bedriver yrkesmässiga godstransporter på väg och som innehar ett gemenskapstillstånd – – – ska ha rätt, enligt de villkor som fastställs i detta kapitel, att utföra cabotagetransporter.” Man bryter mot hela regelverket på ett allvarligt sätt för att kunna försörja de transporter som inte följer regelverket. Det är helt enkelt som att skapa en infrastruktur vid sidan av. Alla som har varit i kontakt med dessa frågor vet att det räcker med ett par deciliter dieselolja i en vattentäkt för att den ska vara fördärvad. Här kommer man åkande med i plastdunkar för att försörja fordonen med bränsle. Vi har påtalat detta åtskilliga gånger för regeringen, men ingenting händer. Man pratar vackert om att lyfta godstransporter från väg till järnväg, men varken svenska åkerier med stor miljöambition eller de svenska tågföretag som bedriver godstrafik kan konkurrera med verksamheten. Konsekvensen blir förlorade transporter för både svenska åkerier och järnvägen. Vi kommer aldrig att nå målen för omställning om inte något görs. Det är alldeles uppenbart att regeringen inte förstår sambandet mellan orsak och konsekvens, och det är påtagligt att man inte förstår vad som händer. Jag skulle vilja från statsrådet höra vad man har för idé att verkligen nå målen för miljövänliga transporter i landet. 12 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för att han lyfter upp en mycket viktig fråga. Regeringen anser att det är oerhört viktigt med ordning och reda på våra vägar. Vi anser också att det är oerhört viktigt att nå klimatmålen, att nå miljömålen och att hålla oss till vår miljölagstiftning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna och förbättra regelefterlevnaden. Bland annat har vi gett ett uppdrag till i regleringsbrevet att motverka illegal cabotageverksamhet. Vi har också tillfört för åren 2017−2020 för att motverka osund konkurrens och illegal cabotageverksamhet, vilket bland annat har resulterat i att 400 poliser och polisanställda bilinspektörer har vidareutbildats för att förbättra kontrollen av tunga fordon på väg. Men vi anser att vi behöver göra mer. Därför tillsatte regeringen en utredning för att se över hur kontrollverksamheten för yrkestrafiken på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder för att fler ska följa reglerna på området. Utredningen ska också föreslå en samlad kontrollverksamhet med mer effektiva vägkontroller. har vi väsentligt höjt både kompetensen och verksamheten genom bland annat flygande kontroller på vägar och bättre utbildning för bilinspektörer och poliser. På miljösidan är det kommunerna som har ansvaret för tillsynen. På lokal och regional nivå arbetas det med att förbättra samarbetet mellan olika myndigheter för att komma åt den här typen av miljöbrott, som också är kopplad till andra brott. Vi har också sett över sanktionsmöjligheterna. Utredningen ska ge förslag om sanktionsväxlingar, det vill säga ändra påföljderna till sanktionsavgifter. Detta ska redovisas . Det görs alltså väldigt mycket från regeringens sida, och regeringen är medveten om problemen och absolut besluten att komma åt illojal konkurrens. Det handlar om både arbetsvillkor och miljöefterlevnad och miljöhänsyn. Vi måste naturligtvis också se till att vi kan premiera de miljömässigt hållbara transporterna. Jag tycker att det är en viktig poäng som lyfter fram. Det är klart att illegal cabotageverksamhet som är billig på grund av dåliga förhållanden och villkor konkurrerar ut exempelvis frakt på järnväg, som kanske kostar något mer men är mycket mer miljömässigt hållbar i längden. Med det sagt är frågan i hög grad aktuell. Regeringen följer den, en utredning är tillsatt och vi jobbar också med andra medel för att kunna gynna dem som flyttar över gods till bland annat järnväg genom ekobonus. 13 (SD): Regeringen säger att det görs väldigt mycket. Jag vill hävda att det pratas väldigt mycket. Av de som tilldelades – 25 miljoner blir 100 miljoner – kan man bara redovisa 2,6 miljoner som har gått till just cabotagekontroller. Resten försvann in i myndighetens svarta låda, och vart de tog vägen där vet vi inte. Det är helt rätt att 400 personer gick utbildningen. Kruxet var att en stor del av dem var utredare, alltså sådana som sitter inne – i den meningen att de jobbar inomhus. De är inte ute på vägen. Det leder inte till att vi kan komma åt det som är bekymret. Man har kunnat starta verksamhet i det här landet och jobba helt ostört trots att det strider mot regelverket. Bilden jag visar statsrådet nu togs . Det här är sannerligen ingen tillfällig verksamhet. Det är en uppställningsplats, där man har sina fordon. Nästa bild är tagen på en parkeringsplats, där man reparerar koppling och bromsar på tunga fordon och byter däck. Det finns inget här som skyddar om något skulle läcka ut, utan detta sker på en helt öppen och sårbar yta. Denna bild visar en av de mobila däckverkstäder som far omkring och byter däck ute. Allt sker alltså ute i öppen miljö. Här är en bild på diesel i behållare som står lösa inne i en trailer. Vad händer om den läcker ut? Detta sker , och det blir liksom ingenting gjort för att komma åt det. Det finns många åkerier i som gladeligen skulle ställa om till mer miljövänlig transport om de hade möjlighet att konkurrera på sunda villkor. I stället slås den möjligheten undan. Möjligheten att lyfta över godstransporter till järnväg slås också undan. Det kommer in 36 vagnar med trailrar från . Man lyfter av dem där, och i stället kommer det dragbilar från och drar upp dem till . Man kör inte tåget hit upp, för det är för dyrt. Det blir ju väldigt konstigt om det blir billigare att ställa av en trailer på marken och låta en dragbil dra en sådan trailer upp till . Det kommer 36 vagnar med ett par trailrar på varje – det blir 72 dragbilar i stället för ett lok som drar tåget upp till . Jag får inte ihop den matematiken om man pratar om att vi ska förbättra vår miljö. Det får jag inte ihop. Det skulle vara intressant att höra vad statsrådet har för idéer om hur man ska komma åt det här. Jag har ett svar, och det delger jag gärna ministern. 14 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för fördjupade frågor – och bildvisning! Detta är något som jag absolut inte kan bedöma utifrån det som ledamoten visar här, men det är självklart så att miljölagstiftningen och hänsynsregler gäller all verksamhet i . Är det så att det begås något som skadar miljön, till exempel att det kommer ut diesel eller andra skadliga ämnen i miljön, är det inte lagligt. Vi har en tillsynsmyndighet för det. Det stämmer inte som ledamoten säger att ingenting har gjorts. Jag har redogjort för vad som har gjorts. Det har tillförts väsentliga resurser till och utbildningsverksamhet, och det finns en utredning på gång för att komma med fler förslag på hur vi kan förbättra kontrollverksamheten ytterligare. Jag anser att det är av yttersta vikt av miljöskäl men också av konkurrensskäl. De som har sjysta transporter ska premieras och inte slås ut av illojal och i många fall illegal konkurrens. När det gäller hur vi ska kunna flytta över mer gods till järnvägen vill jag påpeka för , som ju företräder , att om vi ska ha plats på våra spår för mer gods och mer persontrafik behöver vi bygga nya stambanor. Jag konstaterar att inte stöder att vi ska bygga höghastighetsjärnväg. handlar om att vi ska kunna flytta över en hel massa av persontrafiken till en bana och göra plats på den andra banan för mer godstrafik och mer regional trafik och att vi också ska kunna få mer effektivitet i hur man kan underhålla och reparera banor utan att det blir stopp. Vi har helt enkelt inte kapaciteten för att öka trafiken så mycket som vi skulle behöva för att klara klimatmålen. Där har jag alltså en fråga tillbaka till ledamoten – varför inte stöder byggandet av nya stambanor. Vi behöver helt enkelt bygga ut kapaciteten så att vi har möjlighet att flytta över mer gods. Då tror jag också att de som köper upp godstransporter kan känna sig tryggare med att leveranserna kommer . Detta är en stor investering för , och det är ingenting som kommer att realiseras på fem eller , men vi behöver tänka långsiktigt om vi ska klara omställningen. Då är det inte bara omedelbara problem här och vi ska tänka på, utan vi måste lyfta blicken och göra det som kommer att vara århundradets infrastrukturinvestering för . När stambanor byggdes senast var , så vi behöver verkligen se att vi har ett helt annat transportbehov och en helt annan befolkning . Utöver detta är mitt svar till ledamoten att den utredning som är tillsatt ska redovisa ett deluppdrag om sanktionsväxlingar, påföljder och sanktionsavgifter . I övrigt ska uppdraget redovisas . Polisen har i uppdrag att göra flygande kontroller och att öka arbetet med att kontrollera dessa transporter. 15 (SD): Jag kommer med ett lästips: Läs gärna vår motion! Nej, vi vill inte ha snabbtåg, men vi vill däremot bygga ut andra delar av järnvägen för att få det att fungera bättre och även kunna lyfta upp gods på järnvägen. Detta är avsevärt snabbare åtgärder än att lägga pengarna på en höghastighetsbana. Det blir väldigt mycket vackra ord när statsrådet talar om vad regeringen gör, men det blir ingen verkstad av det. Jag har daglig kontakt med mina gamla kollegor inom polisen. Det går i rakt motsatt riktning. De pengar som tillförts kommer inte ut och gör verkan. Det är ungefär som att köpa medicin till en sjuk patient och kasta in medicinen i skåpet; patienten får den inte. Vi ser också en utveckling på vägen som går i rakt motsatt riktning. Vi fyller inte de fordon som transporterar gods på vägen. I stället flyttas gods över till tre-och-ett-halvt-tonnare, det vill säga bilar som har en vikt på upp till tre och , som körs med överlast. Jag har en artikel här där det står . Det tyckte vi var mycket när artikeln kom, men plockas bilar som kör med 500 procents överlast. Då kringgår man regelverken om kör- och vilotider och trafiktillstånd genom att lyfta in gods i sådana här småbilar. De far som getingar runt de stora industrierna i i stället för att godset körs på fullstora ekipage. Polisen talar själva, enligt en annan artikel, om ”fyra överlastade 3,5-tonnare – ’akvariefisket’ fortsätter”. Detta är vad polisen säger, i rak motsats till det som statsrådet säger. Vi har en utveckling som går i motsatt riktning mot vad som krävs för att få en bättre miljö. vill jag ha ett svar från ministern. 16 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tycker att jag har varit väldigt tydlig i mitt svar. Regeringen tar denna fråga på största allvar. Vi har tillfört resurser till . Det är 400 poliser och bilinspektörer som har utbildats för att få särskild kompetens i dessa frågor. Man har fått i uppdrag att göra flygande inspektioner. Vi har tillsatt en utredning som kommer att redovisa sina deluppdrag och . Vi har också sett över sanktionsmöjligheterna. När det gäller miljöfrågan pågår samarbete mellan tillsynsmyndigheter och övriga myndigheter för att man på ett bättre sätt ska kunna åtgärda detta. Jag instämmer i upprördhet över att det kan pågå illegal verksamhet på våra vägar; det ska det inte göra. Regeringen tar denna fråga på yttersta allvar. Jag kan lägga till att denna fråga är uppe även på EU-nivå. Genom EU:s mobilitetspaket, som syftar till att säkerställa sund konkurrens, introduceras även smarta färdskrivare för att säkerställa effektivare kontroller av bland annat cabotage- och utstationeringsregler. Coreper godkände överenskommelsen , så ett formellt antagande verkar vara på gång . På det viset kommer det att bli betydligt enklare att följa åkarna och göra kontroller när det behövs. Detta är ett positivt steg framåt, för denna verksamhet ska inte få finnas utan ska definitivt bekämpas. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2019/20:214 om häktesorganisationen och rättskedjans effektivitet 17 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att Kriminalvården i sin lokalplanering inte bara ska ta hänsyn till vad som är effektivt i dess egen verksamhet utan också till vad som är effektivt för rättsväsendet i dess helhet. Vidare har frågat på vilket sätt jag följer upp att Kriminalvårdens häktesorganisation är utformad på så sätt att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. Kriminalvården är en viktig del av rättskedjan, och det senaste årets kraftiga beläggningsökning i häkten och på anstalter har inneburit en stor utmaning för myndigheten. För att ge myndigheten förutsättningar att utöka antalet platser har regeringen därför föreslagit att Kriminalvårdens anslag tillförs betydande resurser . fick myndigheten totalt i tillskott i vår- och höständringsbudgeten, och ytterligare tillskjuts . beräknas ytterligare tillskott på 569 respektive för att myndigheten ska kunna fortsätta utbyggnaden och på så sätt möta behoven. Regeringen fortsätter arbetet med att bekämpa brotten och brottens orsaker. Straffrättsliga reformer och en förväntad ökad effektivitet i övriga rättskedjan kommer att påverka beläggningen och platsbehovet i Kriminalvården. Därför måste Kriminalvårdens kapacitet byggas ut. Detta ska ske snabbt, säkert, effektivt och med en hög grad av flexibilitet. Av Kriminalvårdens instruktion framgår att häktesorganisationen ska vara utformad på så sätt att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. Detta innebär bland annat att Kriminalvården måste ha kapacitet att ta emot häktade under en brottsutredning. Det kan innebära att Kriminalvården gör bedömningen att den snabbaste och mest effektiva lösningen är att utöka antalet platser vid en redan befintlig anläggning. Kriminalvården bedriver verksamhet i hela landet, från i söder till i norr. Jag vet att en viktig utgångpunkt för myndigheten är att häkten, anstalter och frivårdskontor finns där verksamheten behövs och där tillräckliga förutsättningar finns för att bedriva en verksamhet anpassad efter behoven. Regeringen gav , , och Kriminalvården i uppdrag att i samverkan och med stöd av bedöma framtida verksamhetsvolymer i rättskedjan. Syftet med detta uppdrag är att myndigheterna ska ta fram ett så välgrundat underlag som möjligt för hur verksamhetsvolymerna i brottmålsprocessens centrala delar förväntas utvecklas och vad detta kan innebära för myndigheternas resursbehov. Uppdraget, som redovisas i samband med budgetunderlagen , ska också bidra till en ökad förståelse för hur myndigheterna i rättskedjan utgör delar av en större helhet. Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de rättsliga och ekonomiska ramar som riksdag och regering bestämmer. Regeringen följer dock noga Kriminalvårdens beläggningsutveckling och hur myndigheten planerar för den framtida platsutbyggnaden. Myndigheten har därför fått i uppdrag att redovisa en plan för den långsiktiga platsutbyggnaden på anstalter och häkten. När det gäller har Kriminalvården bedömt att den snabbaste och mest kostnadseffektiva lösningen för att ersätta det stängda häktet är ett permanent häkte i anslutning till anstalten Salberga. Detta utesluter inte ett häkte i . Kriminalvården fortsätter utreda förutsättningarna för ett häkte i i samråd med . 18 (M): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Vi tar nästan del av rapporter om skjutningar och sprängningar i svenska städer. Det som tidigare hade varit en huvudnyhet i blir nu ofta bara en notis i tidningen. Det grova våldet har utvecklats till att bli ett nytt normalläge i . Dessa spektakulära dåd är emellertid bara toppen av isberget. För att knäcka gängen tvingas polisen till tuffa prioriteringar. som polisen avsätter stora resurser inom exempelvis Operation Rimfrost råder det nämligen polisbrist i . Rikspolischefen har varnat för att polisens nödvändiga fokusering på att bryta våldsspiralen riskerar att försämra utredningsresultaten inom andra områden. I klartext innebär detta att anmälningar om personrån mot ungdomar, bostadsinbrott och mycket annat läggs på hög. Mot denna bakgrund är det helt avgörande att alla polisresurser kan användas på bästa sätt. lämnade en granskningsrapport om styrningen av rättskedjan. I rapporten konstaterar att styrningen av rättskedjan inte tar tillräcklig hänsyn till konsekvenser för och effektivitet i hela rättskedjan. I stängdes häktet . Det innebär att häktade personer i stället behöver placeras i andra städer, såsom , och ibland till och med . Det är som har inneburit betydande ansträngningar för polisen i eftersom transporter av häktade tar stora polisresurser i anspråk. Mycket tid går också åt för resor som utredare behöver göra i samband med förhör eller för att övervaka besök till häktade med restriktioner. Därutöver tillkommer stora kostnader för att planera och administrera resorna. I praktiken innebär det att en utredare kan behöva avsätta en halv arbetsdag för att genomföra ett långt förhör. Detsamma gäller för de advokater som kan behöva närvara vid förhören. Sammantaget innebär nuvarande situation att värdefulla polisiära resurser som borde användas för att bekämpa brott i stället används för resor och administration. Ett sammanhållet rättscentrum i skulle bidra till att rättsväsendet bättre hålls samman och att de samlade resurserna används mer effektivt. Polisen har växt ur polishuset i , och pågår planering för att ett nytt polishus ska stå klart . stod det också klart var det nya polishuset i ska placeras. saknas dock ett beslut om att också inrätta ett häkte i . Möjligheten att skapa ett rättscentrum där polis, åklagare och häkte samlas i nära riskerar att försenas . Den rådande situationen är ohållbar, och en lösning på häktesfrågan i behöver komma på plats. Det är regeringen som styr myndigheterna, och ytterst är det regeringens ansvar att hela rättsväsendet fungerar effektivt och att besluten i häktesfrågan i inte präglas av stuprörstänkande mellan myndigheter. Min följdfråga är: På vilket sätt kan garantera att Kriminalvården har ett rättskedjeperspektiv när man fattar beslut om häktet i ? 19 Justitie- och migrationsminister (S): Kriminalvården har ett rättskedjeperspektiv i alla beslut man fattar. Men sedan handlar det om att använda resurserna på ett effektivt sätt. Det grova våldet har ökat inom de kriminella kretsarna med skjutningar och sprängningar. Det har dock inte skett någon allmän ökning av våldet i . Risken att bli dödad i var faktiskt större än . Vi måste ta till alla medel för att stoppa det ökande grova våldet inom de kriminella kretsarna. Det handlar bland annat om polisutbildning, som berörde. Vi utbildar nu så många poliser som gjorde, och vi sätter av mer resurser än någonsin till polisen. Just nu är det fler anställda i polisorganisationen än , en bra bit över 32 000. utdömdes det 9 600 fängelseår i , den så kallade samlade straffmassan. Det är den högsta på och en uppgång . Det är ett exempel på hur våra åtgärder har gett effekt. Det är en följd av höjda straff för våldsbrott, narkotikabrott, vapenbrott och en lång rad andra brott. Det handlar också om att satsningarna på polisen har gett ett effektivare polisväsen. Den nya organisationen är effektivare än den gamla, och mer resurser gör att man nu levererar fler färdiga utredningar till åklagare. Detta får givetvis följdeffekter i hela rättsväsendet, och därför sätter vi av mer pengar till domstolarna. Det får också följdeffekter för kriminalvården. Det är nästan hundraprocentig beläggning på anstalterna och ca 95 procents beläggning på häktena, och det sätts in våningssängar på Kumla för att klara beläggningen. Det är en positiv utveckling i den meningen att folk som tidigare sprang runt på stan med vapen nu sitter på anstalt. En stor och viktig uppgift är att fortsätta att bygga ut kriminalvården. Det behövs ca 500 fler häktesplatser och ca 800 fler anstaltsplatser till 2025. Men vikten av detta verkar , inte ha förstått. När ni fick möjlighet att trycka igenom er budget underfinansierade ni Kriminalvården. Kriminalvården hade begärt men fick 85 miljoner av , . Det första jag fick göra var att ordna fram nya pengar till Kriminalvården, sammanlagt över en halv miljard i vårändringsbudgeten och i höständringsbudgeten. Mina frågor till är: Om vill ha ett häkte i , varför underfinansierade ni Kriminalvården när ni hade möjlighet att trycka igenom er budget? Om vill ha ett häkte i , varför nämns det inte med ett enda ord i budgetmotion? Kan det vara så att när det kommer till kritan kommer att göra det alltid gör, nämligen låta skattesänkningar gå före nödvändiga investeringar på bland annat detta område? Vi kommer att fortsätta planeringen för utbyggnad. bygger vi ut Salberga för att det går fortast. Det behövs 50 nya platser där till 2022. Jag utesluter inte ett rättscentrum i , men det kommer att ta att få det på plats. Detta får vi dock föra en dialog med Kriminalvården om, och för att lösa det måste vi ha resurser till vårt förfogande. 20 (M): Det är väl känt att lägger betydligt större resurser på rättsväsendet än vad regeringen gör. I M-KD-budgeten fick Kriminalvården 250 miljoner mer än i den övergångsbudget som annars hade trätt i kraft. lägger vi 150 miljoner mer på Kriminalvården än vad regeringen gör. Det är ett faktum. Vad gäller häktet i Salberga är det nog riktigt att det i det korta perspektivet är den snabbaste lösningen för att komma till rätta med den akuta situationen. Jag har besökt Salbergaanstalten och förstår att man där bygger det nya häktet med flexibla kriminalvårdsplatser som kan anpassas efter olika behov. Åter till styrningen av rättskedjan. Som jag nämnde i mitt förra inlägg lämnade en granskningsrapport om styrningen av rättskedjan. Där konstaterar man att styrningen av rättskedjan inte tar tillräcklig hänsyn till konsekvenser för och effektivitet i hela rättskedjan. Det handlar till exempel om att rättskedjeperspektivet inte är framträdande i regeringens styrning av myndigheterna och att det inte heller är framträdande i resursfördelningen mellan och inom myndigheterna.