prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — Bland annat vätgas och kärnkraft är områden där det nu händer enormt mycket. Energiområdet har länge satt kärnkraftsforskningen i vänteläge. Detta behöver brytas. Alla fossilfria energiformer behövs. Handläggningstiderna för elinfrastruktur behöver kortas avsevärt. Tekniken utvecklas snabbt på området. Det gäller också vad man kan använda elenergi till. Det duger inte att handläggningstiderna för elinfrastruktur kan vara mellan tio och för att få ledningarna på plats. Det är handläggningstiderna som är direkta hot mot klimatet. Här måste man vara mer öppen för vilken typ av ledningar man använder smartast och hur de olika överklagansprocesserna bättre ska kunna synkroniseras, så att man inte får långa väntetider. Vi behöver vidare vara öppna för att flera olika tekniker kommer att finnas i form av både elteknik och vätgasteknik på transportsidan. Vi behöver en realistisk energipolitik, som tydligt ser vilka utmaningar som finns och som antar utmaningarna, inte en politik som förnekar fakta och inte hörsammar de problem och utmaningar som finns. Bara så kan vi bygga en elproduktion och en elinfrastruktur som matchar utmaningarna vi står inför. Ska ha en ambition att vara världens första klimatneutrala välfärdsland, precis som våra företag och hela vårt samhälle vill, kan vi inte ha skygglappar. Då måste politiken gå från förnekelsen och använda fakta till handling. 154 (MP) replik: Det finns partier som när en nostalgisk dröm om ny kärnkraft. är ett sådant parti. Det som har varit väldigt skickliga på är att inte berätta vem som ska tvingas stå för notan, vem som ska få betala. Det är en fråga som är högst relevant, med tanke på hur dyr ny kärnkraft är. Jag har tittat på de senaste siffrorna från Bloomberg om hur mycket det egentligen kostar att bygga ny kraftproduktion. Jag ska dra några exempel från relevanta jämförbara länder. I kostar det ungefär 184–att bygga ny kärnkraft. Det är enorma summor. Det ska jämföras med motsvarande kostnad för vindkraft i : 24–. Jag skulle kunna stå och rabbla fler exempel. Samma sak gäller , och – samt även , om man bara tittar på kostnaden för ny vindkraft. Överallt i västvärlden där man bygger ny kärnkraft – på de få ställen där man väljer att göra det – kostar det enorma summor pengar. Det här är någonting som alltid tvingar fram subventioner, antingen direkt från staten och skattebetalarnas pengar eller via olika typer av mekanismer som gör att det är elkunderna som står för kostnaden. Vem ska i stå för kostnaden för ny kärnkraft? 155 (M) replik: Så här kan man räkna, men man kan också räkna på ett annat sätt. Vi kommer framöver att behöva enormt mycket mer elenergi till skillnad från vad vi trott – mindre elenergi – om vi ska klara klimatutmaningen. Då kan vi inte ha enbart vindkraft. Jag har personligen absolut ingenting emot vindkraft. Det är en bra energiform. Men den finns tyvärr inte alltid när vi behöver den. Än så länge har vi inte utvecklat batterifunktioner eller vätgasfunktioner som gör att vi kan växla upp till att den finns som basenergi, så att den går att stänga av och sätta på när vi behöver den. Att göra vätgas av vindkraften är än så länge väldigt dyrt. Transformeringen däremellan, som krävs för att skapa stabil energi, kostar väldigt mycket. är inte , som har stor jordbruksproduktion och en helt annan ekonomi. har en ekonomi som bygger väldigt mycket på tung industri, som kräver enormt mycket energi. Vi har tidigare kunnat lita mycket på vattenkraften. när den väl är utbyggd är den smart och klimatsmart. Men den kommer att behövas i till industrierna som finns där. Det är inte bara att dra på och skapa ledningar från till för att balansera upp vindkraften. Sedan är det väldigt härligt att höra att tycker att jag är nostalgisk. Jag har varit energiintresserad sedan jag var väldigt ung. Jag har sett allt från ackumulatortankar till etanolbilar och alltihop, och jag tycker att energi verkligen är ett område vi måste forska mer på och utveckla mer. Det är tvärtom mot att vara nostalgisk, vilket jag egentligen tycker att det är som är just . 156 (MP) replik: Man kan vara nostalgisk på olika sätt. Det sämsta sättet att vara nostalgisk på är att inte inse när en teknik är förbi, att inte inse när det inte är möjligt att fortsätta med en teknik som för länge sedan passerat bästföredatum. väljer att inte svara på frågan. Detta får helt enkelt sväva fritt. Svenska skattebetalare vet inte om de kommer att få en ökad skatt för att på det sättet betala ny kärnkraft. De vet inte heller om de kommer att tvingas få en betydligt högre elräkning för att betala kärnkraft. Det blir en obehaglig överraskning om olyckan skulle vara framme och tar makten efter nästa val. Kärnkraften är inte bara dyr. Den tar också att bygga ut. är positiv till annan teknik. Den tekniken är också mycket snabbare. Den är dessutom billigare och är det snabbaste sättet för oss att bli fossilfria och slippa de fossila utsläppen. 157 (M) replik: energipolitik kommer i mycket att bygga på att vi interagerar med vår omvärld och importerar och exporterar elenergi. Vår energiminister brukar ofta skryta med hur mycket vi exporterar. I har man gått ut med att man vill sluta bryta kol och i stället använda kärnkraft som energikälla. Då är frågan: Är det från vi ska importera kärnkraft? Hur kan man göra sådana stora satsningar i ett så stort land om man inte tror på ny billigare teknik? Det är samma som när och jag köper fortskaffningsmedel. Han kanske köper en cykel, och jag kanske köper en energismart bil. Men ju fler man producerar och ju bättre tekniken är, desto billigare blir det. Det här kommer att innebära att vi blir beroende av import av basenergi i stället för att vara självförsörjande. Jag vet inte om jag tycker att det är bättre. 158 (S) replik: , kanske , har pratat väldigt mycket om kärnkraft som lösningen på energisystemets utmaningar. Det kan man naturligtvis tycka. Det känns på något sätt som att vill rädda kärnkraften från marknaden. Marknaden verkar vilja ha andra energislag. Det blir på något vis en konstig diskussion. Av alla frågor där borde bedriva en välbehövlig kritik om orimliga marknadseffekter skulle man kunna tänka sig att man börjar med sönderprivatiserade sjukvård eller de förödande konsekvenserna av vinstjakten i skolan. Men nej, så är det inte. Det är först när förnybar energiproduktion prioriteras före kärnkraften som ser rött. Ståndpunkten känns nästan sovjetisk. Det är som en gammal propagandaplansch där kärnkraften gestaltar samhällets framtidstro och tillförsikt. Min fråga är precis som fråga. Vem ska betala för den nya kärnkraften? Ni är svaret skyldiga. Är det vi elkonsumenter, eller är det via skattsedeln som vi ska betala? 159 (M) replik: Jag undrar om vi lever i helt olika världar. talar om vem som ska betala. Läser inte svensk press? Hela svenska industrinäringslivet är jätteoroligt. De ser inte att de ska våga satsa och utveckla sina företag och sina jobb i . Då riskerar vi någonting annat som Socialdemokraterna ändå historiskt har stått upp för, nämligen jobb och utveckling. Jag har själv jobbat i sjukvården . Men jag har aldrig kunnat se något annat än att om inte svenskt näringsliv och svensk industri kan producera skatteintäkter och folk kan ha jobb kommer vi heller inte att ha råd med en god sjukvård och en bra skola som vi faktiskt har vant oss vid. Jag skräms av att vi tror att det är statiskt och någonting som alltid kommer att finnas. Men så är det inte om inte klarar konkurrenskraften, inte har billig energi och inte kan attrahera de stora batterifabrikerna. Det handlar om att vi kan ha kvar vår stålindustri och de högkvalificerade jobben i . Om vi inte kan det kommer både och min pension att bli lägre. Vi kommer kanske inte att få våra höftoperationer när den dagen kommer. Jag förstår inte hur man kan skilja på de två sakerna. Det hänger ihop. Historiskt har Socialdemokraterna varit enormt duktiga på att förstå sambandet mellan svenska jobb, starka svenska industrier och välfärdssamhället. verkar det som att de pengarna kommer från jultomten eller någonting, och så ser inte världen ut. Jag tycker att ska läsa en del i svensk press. Det är inte jag som skriver detta. Både jag och svensk industri är väldigt oroliga för att de inte ska få långsiktiga satsningar. Satsningarna kanske kommer att gå till som satsar på säker baskraft . 160 (S) replik: Jag vet inte om svarade på frågan om vem som ska betala. Jag uppfattade i varje fall svaret som att det är industrin och vi elkonsumenter som ska betala ett högre energipris. Det är vad det handlar om i slutändan. Det gör mig orolig, måste jag säga. Jag kommer själv från basindustrin. Jag vet mycket väl vad stabil energi betyder för en industri. Man vågar först satsa när man har långsiktighet, precis som vi hade i energiöverenskommelsen, och man tror och på att det kommer att gå bra. Allt tyder på att omställningen går bra. Vi har aldrig producerat så mycket el som vi gör . Vi har aldrig exporterat så mycket som vi gör . sjönk elkonsumtionen 2019 både i privatbostäder och i industrin. 161 (M) replik: Är det så att jag har en fantastisk glassförsäljning kommer inte den att gå så bra. Jag behöver ha energi till min frysbox . Det är detta som är problemet. Jag förstår inte att som kommer från industrin kan tro att det ska fungera så länge som vi inte klarar att lagra energi. Den dagen som vi har stora hallar som billigt kan lagra energi i batterier kan vi ställa över till hel vindkraft. Men det kommer också att krävas enormt mycket mer vindkraft i . Annars har vi inte löst problemet. Det kommer att bli så att i stället för att lägga en batterifabrik i eller i norra kanske man lägger den i . Jag ser med oro på att vi ska förlora i välfärdsligan och inte kunna bygga den här fina staten. 162 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationen som finns i betänkandet. Vi debatterar statens utgiftsområde 21 Energi. Det är ett politikområde som är centralt för ett fungerande samhälle och en förutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv, speciellt för som industrination. och har vi kunnat se en tilltagande problematik med situationer då elbrist uppstår. Det är något som kommer från både flaskhalsar i överföringskapacitet i elnäten och som en följd av en påtagligt minskad effektbalans. Just effektbalansen är ett mått på hur bra vi klarar att försörja oss på el i och som beräknas inför av . som den rödgröna regeringen har suttit vid makten har effektbalansen försämrats för varje enskilt år. Det är på raken, och när nu prognostiserar för bedömer man att den kommer att försämras för varje enskilt år framåt . Listan börjar nu bli lång med företag som i vissa fall inte kan etablera sig eller bygga ut sin verksamhet till följd av elbristen. Det är direkt dåligt för det enskilda företaget. Men det är lika dåligt för samhället med såväl uteblivna arbetstillfällen som skatteintäkter, vilket gör fattigare. Det försvårar och äventyrar den elektrifiering som sker och planeras ske i samhället och som är ett viktigt steg mot fossilfrihet. Regeringens hantering av denna problematik har präglats av naivitet och nonchalans. Det ständigt återkommande svaret från regeringen vid diskussioner om dessa problem är att exporterar rekordmycket el och att vi är nettoexportörer av el sett över . Det är ett svar som även understryker det faktum att man inte har begripit någonting . Hur har det kunnat bli på det sättet? har väderberoende kraftproduktion premierats av politiken på bekostnad av planerbar kraftproduktion som nödvändiga kapacitetshöjningar inte har genomförts i elnäten. Sedan den rödgröna regeringen tillträdde har man beordrat att avbryta sina planer på att bygga ersättningsreaktorer, och man har drivit fram nedläggningar av fullt fungerande kärnkraftsreaktorer. När man hastigt kastade fram chockhöjda skatter för kraftvärmen var man övertygad om att det inte skulle påverka något. Men man uttryckte att skulle nu lokalpolitiker tro att det eventuellt skulle påverka, ja då får de väl bara köra verken vidare och ta ansvar för det själva. Som med så många andra saker såg man inte problemen komma, trots att de var utpekade av många långt innan. Det var något som senare kunde ha resulterat i minskad elproduktion, och förutsättningarna för större nyanslutningar till elnäten minskade kraftigt i de regionerna. var spotpriset i nästan tio gånger högre än det systempris som gällde för hela landet. Det har aldrig varit så stora prisskillnader sedan delades in i fyra elprisområden, något som även möjliggjorde för reservkraftverket i att elda olja på en kommersiell basis mitt i . tvingades även till att upphandla drift av kärnkraftsreaktorn . när vi går mot kallare tider avser man att stänga denna reaktor , och vi kommer inte att ha denna möjlighet vare sig eller till kommande vinter. I en situation där det tar tid att åtgärda de behov man har drivit fram och som kan förväntas tillta i elektrifieringens spår är detta direkt oansvarigt, enligt vår mening – framför allt då det tar väldigt med tillståndsprocesser och för att bygga nya elledningar. Det tar även om man vill bygga ut kraftproduktionen. Det är givetvis glädjande att fler partier sedan valet har anslutit sig till förslag om att stoppa den förtida stängningen av , men det är lika beklagligt att stängningen fullbordas nu , med endast ett mandats övervikt här i kammaren. Det borde ur ett samhällsekonomiskt perspektiv vara självklart att inte försätta sig i en ännu besvärligare sits genom att stänga ned ytterligare fossilfri kraftproduktion. Men i har kärnkraften fått föra en tynande tillvaro under den rödgröna regeringen, vilket sker trots den starka folkliga opinion för kärnkraft som finns. Det står även i stark kontrast till den globala utvecklingen för kärnkraften, där den har ökat för varje enskilt år. borde i stället öka ambitionen kring energiforskningen och även bredda den till att faktiskt omfatta kärnenergiforskning. Efter ett tillkännagivande från har regeringen ändrat i sina instruktioner till , men har ingen av de inkomna ansökningarna beviljats. I stället sker motsvarande insatser från svenskt håll utanför landets gränser. Bland annat deltar det statliga bolaget i arbetet med att ta fram små, modulära reaktorer i i stället för i , ett arbete som fördjupades från förstudie till avsiktsförklaring. Vi kan också se ett snabbt växande intresse för vätgas runt om i världen, något som gläder . Vi har återkommande föreslagit att bör anta en vätgasstrategi som även finansierar andra projekt, bortom , samt tittar på andra sektorer och hur man bäst kan ta vara på den här lagringstekniken. såg vi att deklarerade en ambition om att producera vätgas , vilket motsvarar elproduktionen från 30 kärnkraftsreaktorer. Vi tycker någonstans att ambitionsnivån måste höjas och breddas till fler sektorer. Alla vägar mot fossilfrihet och det ökade intresset för vätgas leder ju till ett ökat elbehov, inte ett minskat. Ska detta vara en möjlig framåt krävs att man inte behöver fundera på huruvida el finns eller inte; det måste fungera under årets alla timmar. Konkurrenskraften måste stärkas för planerbar kraftproduktion, som vattenkraft, kärnkraft och kraftvärme, vilken även bidrar med andra nyttor i vår energiförsörjning. Vi behöver tydliga och konkreta mål för leveranssäkerheten samt minskade ledtider för nya nätkonstruktioner för att kunna bygga bort de flaskhalsar som finns i överföringskapaciteten. Energipolitiken måste vara inriktad på ett systemperspektiv som inkluderar kostnader för både produktion och transmission, och det ska ha fokus på kostnadseffektivitet. Det ska inte återkommande leda oss in i olika återvändsgränder. 163 (V) replik: Jag tycker att det är intressant att ta upp som exempel när olyckan i , som hände för inte så länge sedan, fortfarande inte har redovisats på ett transparent sätt. Jag läste igenom ert budgetförslag i går, , och fastnade på en del där ni skriver på följande sätt: ”Man kan misstänka att miljödebatten ses som en ursäkt att utkräva allt högre skatter från landets bilister och flygresenärer, pengar som sedan förs över till annat politikerna vill prioritera. – – – Därför står inte bakom det så kallade 2030-målet, som är orealistiskt och riskerar att stimulera till åtgärder som är suboptimala ur både miljömässig och ekonomisk synvinkel.” Jag skulle helt enkelt vilja veta hur ser på klimatkrisen. 164 (SD) replik: Det är det här som lite grann är problemet när det kommer till miljöpolitik och även energipolitik, nämligen att det leder bort från olika mål. Ska man ha ingången att vi ska minska vårt fossila beroende borde även energipolitiken vara inriktad på att vi ska minska den fossila andelen, men vissa partier har tvärtom ställt upp på att vi ska snäva in detta till att enbart omfatta förnybart. Man har också tagit fram ett subventionssystem med elcertifikat som under nästan två decennier har haft som sitt uttryckliga syfte att driva bort fossilfri kraftproduktion från det svenska energisystemet. Då är ju problemet följande: Ska vi verkligen ha subventioner som minskar fossilfri kraftproduktion till förmån för just förnybart? Det är ju ingenting som räddar klimatet. Det minskar inte utsläppen, utan tvärtom är det jättemycket stål och betong som går åt. Dessa medel hade kunnat användas mycket mer effektivt på andra områden. På samma sätt är det med nedläggningen av , som sker nu . och andra har tittat på det och konstaterat att det ökar utsläppen. Det har vi möjlighet att driva vidare, men det är viktigare för vissa partier att få ned vissa fossilfria kraftslag – oftast kärnkraften – även om man då råkar släppa ut mer koldioxid. Det är detta som är problemet: Vi borde rikta det till att vi ska vara fossilfria. Det är fossilfrihet som är viktigt, och har vi det fokuset kommer vi också att förbättra kostnadseffektiviteten och kunna uppfylla ambitionen att minska utsläppen av växthusgaser. 165 (V) replik: Jag blir förvånad över att man säger att den subvention som riktas till förnybar energi skulle vara någonting negativt. Man tycker att subventionen egentligen borde riktas till fossilfritt, vilket då innefattar kärnkraft. har man ju här i kammaren redovisat siffrorna över kärnkraftens kostnader, som är otroligt höga. Vi har också sett att bland annat vindkraft och solenergiceller har blivit mer effektivt, så att vi får ned priserna ordentligt och så vidare. Det blir alltså väldigt stor skillnad på den subvention som vill ha och den subvention som faktiskt krävs för att ha förnybar energi här i . hittar jag inte rätt stycke i budgetförslaget, men man skriver där om en ideologisk utgångspunkt i energipolitiken. Du har dock fått fakta här i kammaren, , så jag undrar lite kring det. 166 (SD) replik: Tittar vi exempelvis på elcertifikatssystemet, något som har kostat elkonsumenterna över 100 miljarder sedan det infördes , ser vi att den fossila andelen i det svenska kraftsystemet var då. Den är fortfarande . Det är 100 miljarder som har gått till att vi ska öka den förnybara andelen men lägga ned fossilfri kraftproduktion. Det är ingenting som räddar klimatet. Det kommer inte att minska utsläppen; det har i stället ökat utsläppen genom att man ersätter redan befintlig fossilfri kraftproduktion med förnybar. Skulle fokuset vara att vi ska rädda klimatet och minska koldioxidutsläppen så mycket som möjligt skulle man ju inte ha gjort det här, utan då skulle man ha vidtagit andra åtgärder. Det är det vi menar är problemet. Det är kostnadseffektivitet man måste eftersträva för att inte landa i andra särintressen eller ideologiska drömmar om att förnybart är viktigare än något annat. Fokus ska vara på att bli fossilfria och därmed minska utsläppen av växthusgaser så kostnadseffektivt som möjligt. 167 (S) replik: talar väldigt varmt om fossilfritt, naturligtvis, och i synnerhet om kärnkraft. Det är kända ståndpunkter oss emellan i den här typen av frågor. Men vi kan väl ändå konstatera att förnybar elproduktion har drastiskt pressat priserna för elenergi till konsumenterna? Det tycker jag på något sätt känns viktigt att ha med sig. Men till min fråga till . Världssamfundets forskare, som finns i COP:s klimatpanel, pekar på vikten av att nationella subventioner och satsningar på förnybart fördubblas . Men ville minska eller ta bort dessa satsningar. Vi socialdemokrater tycker att vi tar ansvar. Vi lyssnar på forskningen; vi är ett klimatparti. Vi vill göra det enklare för människor att ta dessa beslut så att vi går mot en förnybar och utsläppsfri energi i vårt land. Men väljer att inte lyssna på detta. Min fråga är: Varför väljer ni att inte lyssna på världssamfundets forskare, som säger att vi måste ha mer stöd till förnybar energi? 168 (SD) replik: Skillnaden här är att man måste titta på hur det ser ut från början. hade en fossil andel av energiförsörjningen som låg på uppemot 70–, vilket nu minskat till ungefär en tredjedel av all energiförsörjning. Det vi gjorde var att bygga ut kärnkraften i . Vi fick ett i praktiken helt och hållet fossilfritt kraftsystem. Det är redan uppemot 98–fossilfritt. Den fossila andelen i vårt kraftsystem är bara 1–. Det som skiljer från omvärlden är att man där har det omvända förhållandet. Man har fortfarande en fossil andel i energiförsörjningen på 80–. Där är det väldigt motiverat att se till att snabbt forcera ut den fossila andelen. Men i har vi inte lyckats få ned den andelen. Vi har ägnat de subsidier som har gått till förnybart åt att få bort fossilfri kraftproduktion. Detta tror jag inte är vad som avses i en global kontext, om man nu ska minska utsläppen av växthusgaser maximalt – att den fossilfria produktionen ska tryckas undan. I den kontexten är det de fossilbaserade energislagen – kol, olja och gas – man vill trycka undan, men dessa har vi inte i kraftproduktionen i i någon större omfattning. Man måste ha med sig systemperspektivet. Ja, vi har haft en utveckling med relativt låga energipriser om man tittar på det rena energipriset. Men jag tror inte att elkunder känner igen sig i Socialdemokraternas beskrivning att elräkningen de får har minskat drastiskt och att det är så otroligt billigt att använda el i lägenheten eller villan. Det som i stället har ökat är ju kostnaden för överföringen, transmissionen. Båda dessa delar är intressanta för slutkunden: summan av kostnaden för energin och för överföringen. Där måste vi ha kostnadseffektivitet för att få det mest optimala kraftsystemet. 169 (S) replik: Jag håller med om väldigt mycket av det han sa i denna replik. Jag kan konstatera att elpriserna har pressats tillbaka av mycket förnybar produktion i nätet. har naturligtvis rätt när det gäller nätkostnaderna. Men om vi har höga nätkostnader och höga energipriser blir det, vill jag påstå, inte alls bra. Nätkostnaderna är höga, och jag vill påstå att vi har en undermålig elnätsreglering som har gjort att vi inte har investerat i nät i den omfattning som vi borde ha gjort . Regeringen kommer att presentera ett antal förslag och har gjort ett antal saker för att komma till rätta med detta. Men precis som tidigare talare har sagt tar det . 170 (SD) replik: Det är intressant och glädjande att höra att även socialdemokrater kan instämma i mycket av verklighetsbeskrivning. Här kan man titta på vad stora elkonsumenter tycker. har jobbat med ett projekt som handlar om att titta på vad som är det mest kostnadseffektiva. De har tittat på olika upplägg med olika mixar av fossilfri kraftproduktion och vilka kostnader detta ger i olika delar. De är intresserade av att det ska vara så billigt som möjligt att få energi. Detta visar tydligt att systemkostnaden för det fossilfria kraftsystemet, som inkluderar kärnkraft, är lägre än för det som är förnybart. Detta tycker jag är vad Socialdemokraterna borde ta med sig. Man måste ha förståelse för att systemkostnaden avser hela kraftsystemet, och där pekar allt mot att denna mix mellan väderberoende, baskraft och vattenkraft ger den lägsta systemkostnaden i . 171 (V):