prot · H70985 · 2020-03-11 00:00:00 — Jag, och säkert många ledamöter med mig, har fått berättat för mig att många års väntan skapar psykisk ohälsa för den som inte vill se gruvdrift. Kortare och effektivare handläggningstider vore alltså bra för alla parter. I betänkandet finns två motioner av mina centerkollegor . De vill se ett totalförbud mot utvinning av gas och olja ur skiffer eftersom sådan utvinning både försvårar arbetet med att ställa om till ett fossiloberoende samhälle och innebär påtagliga miljörisker. Även har en liknande motion. I förekommer alunskiffer i delar av , , , , , fjällkedjan och södra . Det kan synas lite märkligt att vi inte ställer oss bakom dessa motioner. Men det hör ihop med att i januariavtalet regleras att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som har gjorts med uran. Det står också att regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Förhandlingar har skett, som jag själv har deltagit i, och frågan ska utredas och ny lagstiftning finnas på plats . Detta är alltså anledningen till att vi inte ställer oss bakom dessa motioner. Avslutningsvis vill jag påminna om att har en av världens tuffaste miljölagstiftningar, och det är bra. Det är dock ett faktum att vi kommer att behöva utvinna nya metaller i för att kunna möta de behov som uppstår i och med klimatomställningen. Men vi ska inte bara utvinna nya metaller. Vi ska också återvinna metaller, vilket vi är duktiga på i . Svensk gruvindustri, stålindustri och skogsindustri är i framkant vad gäller teknik- och miljöarbete. borde därför värna den världsledande industri vi har i landet så att det inte slutar med att våra företag läggs ned, jobben försvinner och vi i stället importerar material och produkter som är mycket sämre ur miljö- och klimatsynpunkt än vad svenska produkter är. 74 (MP) replik: Det gladde mig att ledamoten tog upp återbruk av mineraler. har vi många bra skrivningar om cirkulär ekonomi och cirkulära kretslopp. Jag vill ändå be ledamoten att utveckla lite mer hur vi tillsammans kan jobba framåt på detta område. Vatten är viktigt relaterat till gruvnäring. Gruvor påverkar alltid grundvattnet i stor eller liten utsträckning. På det senaste miljörådet i EU drev dessvärre på för att öppna upp vattendirektivet, vilket kommer att få olyckliga konsekvenser. har i sitt valmanifest skrivningar om levande sjöar och vattendrag och att säkra dricksvatten. Jag skulle därför vilja höra hur man kan jobba mer konkret för vatten i stället för att motarbeta det. 75 (C) replik: Jag tackar för frågan. Jag tror att alla partier ställer upp på cirkulär ekonomi. I har vi träffat industri som jobbar mycket med cirkulär ekonomi, inte främst för klimatets och miljöns skull – det är en positiv bieffekt – utan för att det faktiskt finns pengar i att jobba med cirkulär ekonomi. Förra eller förrförra året pratade ett företag om träasfalt, och det lät otroligt spännande. Man utvinner alltså bindemedlet från trä i stället för olja. På så sätt får vi en cirkulär ekonomi även där. Det finns ingen större konflikt i vad gäller att återanvända material och jobba med cirkulär ekonomi. Man jobbar mycket med detta inom byggsektorn också. Man kan plocka ned ett hus och återanvända det mesta av materialet. Så till konflikten mellan mineralnäringen och vattenfrågorna. Precis som ledamoten säger jobbar vi för ett friskt vatten i . Det måste dock finnas en balans mellan hur mycket skada detta ställer till och hur mycket nytta vi har av produkter som plockas ur marken. Här har vi kanske lite olika syn på vad som är bra och vad som är en rimlig balans. vill utvinna metaller ur marken som hjälper till i klimatomställningen, och därför ser jag inte samma konflikt som . 76 (MP) replik: Vad gäller cirkulär ekonomi vore det intressant att följa upp detta i näringsutskottets grupp för uppföljning med något slags forskningssammanställning eller så. När det gäller vatten handlar det främst om vilken påverkan det kan bli på om vattendirektivet öppnas upp och lobbyister släpps in. Det ser vi som mycket problematiskt. Beträffande att ta upp mineraler ur marken är det rimligt att alltid i första hand jobba med produktdesign, cirkulär ekonomi, återvinning och sekundära källor och först i sista hand, om det inte finns något annat sätt och med ett starkt miljöskydd, jobba på annat sätt. 77 (C) replik: Jag besökte stålverket i och fick då verkligen se cirkulär ekonomi i praktiken. Det mesta av innehållet i det nya stålet kommer från återvunnet material. Svensk stålindustri jobbar på ett fantastiskt sätt för att minska sina koldioxidutsläpp. Svenskt stål har så stor klimatbelastning koldioxidmässigt som filippinskt och annat asiatiskt stål. Men det finns en stor risk att vi genom att ställa för stora krav slår ut vår svenska industri och till slut bara importerar fulstål från andra länder. Vi måste därför alltid ha en balans. Det handlar om hur mycket regler vi kan ha i förhållande till andra för att vi ska kunna vara konkurrenskraftiga och göra bra svenska produkter. Vad gäller vattendirektivet ska vi givetvis ha friskt vatten. Vi kan ställa miljökrav på vår gruvnäring och vår tunga industri över huvud taget, vilket vi också gör. borde vi kanske berömma vår industri för att den gör så mycket bra på miljöområdet i stället för att måla ut den som en stor bov. När jag träffar tung industri säger man att man vill förbättra sig och jobba framåt. Jag känner därför stor tillförsikt när det gäller hur svensk industri jobbar med miljöfrågan. 78 (L): är ett av viktigaste gruvländer. Tillsammans med stål- och metallverken utgör gruvnäringen en stor del av den svenska exportindustrin. Gruvnäringen är också äldsta industriella verksamhet. Bland annat hade Persberg i mitt hemlän gruvdrift från medeltiden . Detta visar på vikten av gruvnäringen för som nation men framför allt hur viktig den har varit för olika regioner i vårt avlånga land. Jag har själv besökt flera bolag inom gruvnäringen. Intressant och beundransvärt är att branschen själv tar stora kliv för att bli mer klimatsmart och arbeta för ett mer hållbart . Den svenska gruvnäringen ligger långt framme internationellt sett med sin relativt sett klimatsmarta produktion. Utsläppen till luft och vatten har successivt sjunkit, och produktionen är en av de mest klimateffektiva i världen. Jag ser med stor tillförsikt fram emot när , förmodligen först i världen, kan stoltsera med fossilfri stålproduktion genom projektet . Gruvnäring är en viktig del av svenskt näringsliv och en stark exportframgång. gruvnäring har stor betydelse för mineralförsörjningen i . Näringen sysselsätter drygt 32 000 personer och producerar industrimineral. I skapar gruvnäringen även framtidstro, fler jobb och lokal tillväxt på orter som har haft det kämpigt tidigare. Ett jobb inom gruvnäringen innebär inte bara ett jobb inom gruvnäringen. Det är nämligen en av de branscher som genererar flest ytterligare jobb i anslutning till basverksamheten. Gruvnäringen är också en nyckelfaktor för att elektrifiera samhället. Ska vi elektrifiera och nå klimatmålen behövs exempelvis koppar. Koppar bryts i sju svenska gruvor. av den koppar som produceras inom EU kommer från . Tänk vad fantastiskt om svensk koppar skulle kunna vara en del i att elektrifiera samhället och uppnå klimatmålen! Gruvnäringen är som sagt viktig för framtidstron, fler jobb, lokal tillväxt och svensk export. Vi ska föra en politik som möjliggör tillväxt som det är viktigt att ta hänsyn till andra intressen, som exempelvis miljö och natur. 79 (V): Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen som går ut på att förenkla och förkorta tillståndsprocesser. har inte ställt sig bakom tillkännagivandet. Anledningen är att en beredning redan pågår. Jag vill dock klargöra att absolut vill att man ska titta på hur arbetet utförs i samband med tillståndsprocesser. Man borde i ett tidigt skede ge besked vid ansökningar om bearbetningskoncession om risken för osäkerhet är stor. Det blir då upp till ansökande företag att bedöma om man går vidare i ett projekt som riskerar att dra ut och där utgången är mycket osäker. Det är inte vi som ska ta ansvar för företagens vilja att ta risker. Gruvnäringen är viktig för och kan väntas spela en än mer betydelsefull roll när energisystemet nu ställs om i en hållbar riktning. Många mineraler som behövs inom modern batteriteknik eller andra teknikapplikationer finns i . De kan ligga till grund för nya gruvetableringar, ofta i delar av landet där utbudet av arbetstillfällen annars kanske är begränsat. Min och syn gällande naturresurser och vem som ska utvinna och förädla dem är att de gärna ska ha svenska ägare – varför inte statliga? Sedan är det inte till skada att en lokal förankring finns i ägandet. Lokal förankring ger mer hänsyn till närområdet och mer långsiktighet, och det skapar ett hållbarhetstänk. har en låg beskattning på mineralersättningen. Det gör att många mineralprospektörer söker sig hit, och fler kommer det antagligen att bli eftersom behoven ökar. Mineralutvinning står ofta mot andra intressen, vilket ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen, ligger i framkant när det gäller att använda miljövänlig teknik och tar ansvar för det lokala och regionala samhället. Min uppfattning är att bör överväga en annan utformning av de avgifter och ersättningar som finns kopplade till utvinning av . är avgifterna mycket små i en internationell jämförelse. Jag anser att exempelvis en större andel av gruvföretagens vinster bör gå tillbaka till det lokala samhället. har en motion om skyddet av havsområden. Gruvdrift på havsbotten kan riskera större skador för den miljön än oljeborrning, och jakt på djuphavsmineraler kan påverka miljöer som varit ostörda . anser att försiktighetsprincipen därför bör tillämpas för att undvika att djuphavsgruvor medför giftiga föroreningar i näringskedjorna och förstörda ekosystem. bör i förhandlingar om havsrättskonventionen driva krav om införande av moratorium mot gruvdrift i djuphaven. Därför jag yrkar bifall till vår reservation 11, som handlar om bland annat gruvdrift i havsområden. Utöver det som gäller utvinning av i djuphavsområden kommer jag att verka för att mineralpolitiken får en sådan inriktning att gruv- och mineralnäringen kan utvecklas i samklang med naturmiljön på ett sådant sätt att urfolkets rättigheter respekteras och att avkastningen från dessa våra gemensamma naturtillgångar i större utsträckning än återinvesteras i samhället. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling § 12 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling betänkande 2019/20:SfU15 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (prop. 2019/20:68) 80 (SD): Vi behandlar socialförsäkringsutskottets betänkande med anledning av proposition om förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter. Jag yrkar bifall till vår reservation 2. Jag står givetvis bakom våra övriga reservationer. Om någon undrar varför jag i mitt anförande kommer att ta upp våra förslag om stärkta pensioner och bättre villkor för svenskt friluftsliv är det för att vi i betänkandet också behandlar motioner från allmänna motionstiden som rör sociala avgifter. Vi i delar uppfattningen att goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för och för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. För oss är det positivt att företag ges goda förutsättningar att bedriva forskning och utveckling, där den internationella aspekten, sett till konkurrenskraftiga villkor, är en betydande faktor. Det är också därför en förbättring av möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling är välkommen. Bland remissinstanserna tillstyrker en majoritet förslaget eller har inget att erinra. Genom förslaget skulle svenska företags möjligheter förbättras när det gäller att attrahera utländska experter och forskare, vilket också remissinstansen lyfter fram i sitt remissvar. Vidare säger att detta förslag skulle leda till att man får ökade möjligheter att behålla kvalificerad forskningspersonal i , vilket är positivt. Även om det finns mycket positivt med förslaget anser vi dock att regeringens förslag förbiser vissa viktiga delar. Det hade exempelvis varit önskvärt att den i budgetpropositionen utlovade utvärderingen faktiskt hade gjorts innan denna proposition lades fram. Det är något som flertalet remissinstanser också har påpekat och även efterfrågat. Vidare anför Näringslivets Skattedelegation att en utvärdering av förändringar som dessa bör ske ifrån ikraftträdandet. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Vi delar denna uppfattning och anser också att det ska säkerställas att en effektutvärdering i varje fall sker från det att den aktuella utvidgningen träder i kraft. Vi anser också att det bör utredas huruvida det har förekommit fusk. Detta är ett viktigt steg då Arbetsförmedlingen, och menar att förslaget riskerar att öka incitamenten för företag att använda nedsättningen även för anställda som inte arbetar med forskning och utveckling. Förekomsten av sådant missbruk bör därmed undersökas närmare i den föreslagna utvärderingen. Jag vill även passa på att kort ta upp något om ålderspensionssystemet. Ålderspensionssystemet är inte långsiktigt finansiellt hållbart i den meningen att medborgarna inte får en tillräckligt hög pension, mätt som andel av slutlönen. Exempelvis får en genomsnittlig 80-talist, född , som träder in på arbetsmarknaden och arbetar fram till med en slutlön på , i nuvarande penningvärde en inkomstpension på endast . Det motsvarar av slutlönen, vilket är långt från målbilden om . Vi menar därför att det bör utredas om det är möjligt att höja pensionsavsättningarna inom arbetsgivaravgiften som den allmänna löneavgiften sänks i motsvarande mån. Genom att man växlar mellan lägre allmän löneavgift och högre pensionsavsättningar inom arbetsgivaravgifterna kommer enskilda personer att få lika hög pension som eller högre, och den generella pensionsåldern behöver inte höjas. Avslutningsvis vill jag ta upp regeringens orättvisa villkor i socialavgiftslagen gällande svenskt friluftsliv. har ett omfattande och rikt friluftsliv. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för 25 ideella friluftsorganisationer i som tillsammans har 1,7 miljoner medlemmar, varav 300 000 är barn och ungdomar. Tillsammans består organisationerna av närmare 9 000 lokala och regionala föreningar. Många nyttjar den svenska naturen genom sportutövande, turism och rekreation. Friluftslivet når många samhällsgrupper och är också en viktig resurs för regional utveckling och därmed en viktig del av den palett av näringar som samspelar och skapar förutsättningar för ett levande näringsliv på den levande landsbygden. Även om svensk idrott är större och har mer resurser än svenskt friluftsliv är båda verksamheterna lika viktiga för folkhälsan. Trots detta missgynnas svenskt friluftsliv i jämförelse med svensk idrott vad gäller socialavgiftslagens regel om halvt basbelopp, vilken till exempel omfattas av. Ersättningen till idrottsutövare från ideella föreningar som har till ändamål att främja idrottslig verksamhet är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen avgiftsfri om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. De som däremot inte omfattas av socialavgiftslagens regel om halvt basbelopp är med andra ord Svenskt Friluftsliv. menar att lagtexten anger att det ska vara fråga om idrottsutövare för att regeln ska kunna tillämpas. Idrotter anslutna till är de som det i första hand kan komma att handla om, men även liknande verksamheter som exempelvis friluftsliv med idrottsinriktning. Enligt Svenskt Friluftsliv och flera medlemsorganisationer är det stora problemet att har en oklar tolkning och hantering av begreppet ”idrottslig verksamhet”. Det har i sin tur, enligt bland annat Svenskt Friluftsliv självt, medfört att i olika regioner tillåtit lokala friluftsföreningar, som till exempel , att tillämpa prisbasbeloppsregeln, medan samma organisationer i andra delar av landet inte tillåtits att använda regeln. Man har alltså bedömt den idrottsliga verksamheten olika i skilda prövningar. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Vi menar att detta är otydligt och orimligt. Svenskt friluftsliv ska givetvis få samma förutsättningar för sin verksamhet som svenskt idrottsliv i övrigt. Annars riskerar vi att åsidosätta en stor och mycket viktig del av det folkhälsofrämjande arbetet. Med anledning av detta menar vi att även Svenskt Friluftsliv med underorganisationer ska omfattas av regeln om halvt basbelopp i socialavgiftslagen som en del i arbetet med friluftslivets utveckling i . 81 (C): Det betänkande som vi nu ska behandla har vi fått utförligt beskrivet alldeles . Det omfattar en ganska liten men ack så viktig fråga gällande dem som har ett yrkesutövande inom forskning och utveckling. Det är viktigt med en sänkning av den allmänna löneavgiften för just personer som arbetar inom forskning och utveckling. Därmed tillstyrker jag och givetvis att vi ska sänka den allmänna löneavgiften ännu mer. Det kommer att innebära att det finns en potential och en större möjlighet att utveckla de områden och innovationer som det handlar om. Det är till nytta, inte bara för oss här i utan för hela världen om det vill sig väl, och det vill det ju. Dessutom, fru talman, finns det andra ytterst viktiga områden när det gäller att titta över hur vi kan förbättra och skapa fler arbetstillfällen i . Vi måste vara medvetna om hur verkligheten ser ut när det gäller arbetstillfällen, företagande och kompetens, och inte bara i de tätbebyggda storstadsområdena här i – det ska finnas i hela landet. Vi i menar allvar med att hela landet ska leva. Det betyder att vi i måste skapa förutsättningar för det. Per Åsling, vår centerpartist från , har lämnat in en motion som visar vägen till hur det skulle kunna bli möjligt att få hela att leva. I finns det ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Det ger alla delar av landet rättvisa villkor, även de kommuner som finns långt från de större städerna – . Tack vare att man nu har nedsatta arbetsgivaravgifter erbjuds medborgare och företagare i hela landet en bra service. Det har inneburit och innebär att fler bosätter sig i de glesbebyggda delarna. Den nedsatta arbetsgivaravgiften gäller alla, inte bara privata företag utan även den offentliga sektorn. Dessutom har EU godkänt detta, vilket betyder en hel del när vi förändrar våra olika avgifter, inte minst arbetsgivaravgifterna. Med andra ord finns det bara fördelar med det förslag som man genomfört i . Det är därför det är viktigt för oss här i att titta på det och ta efter det. Professor vid det norska centret för bygdeforskning menar att det med lätthet skulle kunna genomföras även i . Vi kan även i få hela landet att leva på det sättet som norrmännen gjort. Detta, fru talman, är skälet till att jag och yrkar bifall till Per Åslings motion och reservation 4 under punkt 4. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Innan jag avslutar mitt anförande vill jag passa på att kommentera vårt ålderspensionssystem, som det också står om i betänkandet. Vi har i beslutat oss för att ha en långsiktighet när det gäller att förstärka våra pensioner. I Pensionsgruppen, där bland annat jag ingår, har vi beslutat att vi ska hitta en lösning för hur vi ska höja våra pensionssystem och få mer pengar till våra pensionärer. Men det finns inte bara ett sätt att lösa det, fru talman. Därför är det viktigt att vi tittar på alla de möjligheter och förslag som finns och inte bara tar till oss det som betänkandet handlar om . 82 (V): Det är väldigt spännande att debattera med socialförsäkringsutskottets ledamöter. Anförandet före mitt handlade lite om Per Åsling, som sitter i det utskott som jag vanligtvis sitter i. Det känns lite spretigt, men jag ska försöka hålla mig till betänkandet. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation i betänkandet. Vi anser att regeringens förslag bör avslås i sin helhet. infördes regler om nedsättning av socialavgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. röstade då emot förslaget. När regeringen nu föreslår ytterligare nedsättningar sker det utan att den tidigare nedsättningen har utvärderats. Det finns heller ingen internationell jämförelse som genomförts om det. Det finns också en uppenbar risk för att det tillåtande regelverket missbrukas så att nedsättningen används för personer som inte ska omfattas av den. Här ökar man lite incitamenten för företag att nyttja nedsättningen även för anställda som inte arbetar med forskning och utveckling. Hur stor risken är hade kunnat analyserats om den tidigare nedsättningen hade utvärderats. Förslaget är dessutom uppenbarligen riktat till stora företag som kan göra dessa avdrag i den omfattning som blir möjlig. redogörs det inte riktigt konkret för vilka effekter förslaget skulle få på sysselsättningen eller ekonomin i sin helhet . Risken är att förslaget helt enkelt leder till subventionering av forskning och utveckling som skulle ha genomförts i alla fall i storföretagen. anser att det inte är prioriterat att subventionera dessa företag. De pengar som puttas in i riksbudgeten för att finansiera förslaget skulle i stället kunna finansiera satsningar på välfärden. Det finns ingen anledning att subventionera storföretagen före välfärden, speciellt inte i ett läge där välfärden runt om i landets kommuner är i desperat behov av resurser. Satsningar på den generella välfärden är dessutom centrala för ett mer jämlikt samhälle och för att minska de ekonomiska klyftorna. Ett utökat forsknings- och utvecklingsavdrag är centralt om man vill subventionera och putta in våra gemensamma skattepengar till storföretagen. Jag tror att de klarar sig bra utan det. 83 HANS (KD): Behovet av ett aktivt civilsamhälle är viktigare än . Det är här vi hittar mötesplatser som exempelvis nu behövs utifrån den integrationsskuld som har att ta itu med. Vi behöver fler mötesplatser. Det finns en allt större insikt om att ensamheten bland våra äldre är ett av våra absolut största sociala problem. I finns församlingar, föreningar, bildningsförbund och andra som gör viktiga insatser för att bryta detta. Om vi funderar tror jag att vi alla förstår att civilsamhället med dess olika gemenskaper skapar ett fantastiskt mervärde. Vi ska vara rädda om dem, och som politiker ska vi se till att stötta och utveckla dessa. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Jag yrkar därför bifall till reservation nr 5 om att utöka möjligheten till nedsatta arbetsgivaravgifter för föreningar och att man tillkännager detta för regeringen. har vi en ordning som innebär att alla idrottsföreningar som är medlemmar i har förmånligare skatteregler än andra föreningar, organisationer och samfund som betecknas som ideella. De nuvarande reglerna innebär att en idrottsförening inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tävlingsfunktionärer eller tränare förutsatt att ersättningen är lägre än ett halvt prisbasbelopp. Det innebär att den idrottsklubb som ger en ersättning som understiger slipper betala arbetsgivaravgift. Den regeln har man skapat för att man vill främja idrottsrörelsens verksamhet, och de positiva hälsomässiga effekterna för barn som kan ta del av den är väl belagda. Därför är positiva till den ordningen. Efter mina som ordförande för Bandy vet jag hur skatteregler påverkar hur idrottsklubbarna agerar och hur kontrakten man skriver med spelare ser ut.