prot · H709142 · 2020-06-22 00:00:00 — Det är inte alltid välkommet med extern kritik, men formerna för rapporter om mänskliga rättigheter möjliggör att sådant kan ske regelbundet och odramatiskt. Detta är ett viktigt verktyg som vi värnar och återkommer till. 19 (V): Rasismen känner inga nationsgränser, sa utrikesministern i sitt svar till mig. Varken vår nutid eller vår historia här i är fri från rasism. var också en kolonialmakt, vi var en del av slavhandeln och vi hade ett rasistiskt synsätt på vårt eget urfolk samerna. Genom att förstå och erkänna den historiska rasismen kopplad till kolonialismen förstår vi bättre den rasism som finns i samhället . roll i den transatlantiska slavhandeln är knappast berörd i skolböcker eller i historieämnet. På universitet och högskolor behandlas ämnet knappt heller, och det finns mycket lite forskning om ämnet. Jag menar att regeringen bör ta initiativ till en vitbok kring roll i den transatlantiska slavhandeln och med utgångspunkt i denna vitbok ge en ursäkt för de handlingar som begåtts. Den svenska kolonin användes ofta som en knutpunkt mellan länder som låg i krig med varandra för att handla med slavar. blev den ”neutrala parten”, fast inte på det positiva sätt vi brukar vara. Det dröjde också länge innan vår slavhandel upphörde – flera andra länder gick före oss. För att synliggöra roll och ansvar bör , dagen då den siste afrikanen i svensk ägo frigavs på den dåvarande kolonin , göras till en nationell minnesdag för att hedra offren för den svenska transatlantiska slavhandeln. Med de åtgärderna skulle kunna gå före och visa vägen både för och för vår omvärld om hur man kan göra upp med sitt historiska ansvar för den strukturella rasismen. föreslår också att människorättsorganisationer i , som kämpar mot rasism och för rätt till abort, ska få i årligt demokratibistånd. Regeringens satsning Drive for democracy riskerar att bli ett luftslott om man anser att pengar bara ska gå till länder som inte är demokratier, som vi ser demokratin vara hotad i flera demokratier. Vår kamp för demokrati måste gälla alla länder, även länder som är större och mäktigare än vi. Våra ord om demokrati får inte bli bara vackra ord utan måste också resultera i konkret handling. militär är världens i särklass största militära styrka. var det land som exporterade näst mest vapen till i hela världen. Sett ur ett längre perspektiv över är den största mottagaren av svenska vapen. Självklart importerar också stora mängder vapen från , men den statistiken är lite mer okänd än exporten. Vi vet dock till exempel att just nu pågår leveransen av från till , en affär i miljardklassen. Den nya lagstiftningen för vapenexport togs fram i ljuset av arabiska våren, då fredliga demonstranter som krävde demokrati möttes med militär och vapen, ibland exporterade från . Därför infördes ett så kallat demokratikriterium för att försvåra, även om det är möjligt genom kryphål, för export till länder som kan tänkas använda sin militär mot civila. Sedan uttalande är det tydligt att det kan ske också i . Svenska vapen riskerar att användas mot dem som vill demonstrera mot rasism. Jag undrar hur utrikesministern ser på att den svenska vapenexporten riskerar att användas i detta syfte. Utrikesministern säger i sitt svar till mig: ”Regeringen har tilltro till förmåga att hantera polisiära överträdelser och kränkningar av mänskliga rättigheter på ett rättssäkert sätt.” Jag tror att det finns många goda skäl att ifrågasätta den tilltron. Vi vet – det är bara att kolla på valfri Netflixserie om true crime – hur vanliga falska vittnesmål och anklagelser är och hur kampen för equal amendment stoppas och motarbetas i . Jag tycker att vi ska kritisera demokratin i lite oftare. 20 (V): Jag skulle vilja ta vid där jag slutade sist. Vi vet att det finns demokratiproblem och polisvåld i väldigt många länder runt om i världen. Vi vet också att vi tar olika slags ställning när det kommer till olika länder. Vi vet till exempel att tar en viss ställning när det kommer till och och en helt annan ställning när man ibland till och med ger sig rätten att utse ministrar, interimsregeringar och liknande trots att folk inte har valt dem. I det här fallet är det ganska tydligt att den ser på mordet på och protesterna mot det på ett klarsynt sätt. Man stöttar protesterna mot rasismen och tar ställning mot den strukturella diskrimineringen. Men att ta ställning i ord är en sak, att också göra någonting i handling blir någonting annat. Det är där jag menar att den svenska utrikespolitiken skiljer sig mot tidigare. Ena dagen kallar sig regeringen antirasistisk och säger att man står upp för mänskliga rättigheter, får jättegärna använda vapnen i . Vi säger att vi har en feministisk regering men gör egentligen ingenting för att stoppa morden på de svarta kvinnor som dör av polisbrutalitet och rasism. Jag menar helt enkelt att den måste bestämma sig. Vill man gå från ord till handling – har kommit med flera förslag, och det finns ännu fler – är det att man aviserar det, att man tar ställning. Bara för att det handlar om en stormakt betyder inte det att ska fortsätta det man har gjort , nämligen att vara relativt tyst i handling. 21 Utrikesminister (S): Mycket av det vi talar om handlar om mötesfrihet, yttrandefrihet och fria och oberoende medier, som är avgörande för att de demokratiska fri- och rättigheterna ska kunna utövas. Därför vill jag ta möjligheten att säga några ord om journalisters säkerhet, något som inte har tagits upp i den här debatten. Det är ett faktum att journalister har drabbats väldigt allvarligt i samband med de demonstrationer som har pågått med anledning av lives matter. Vi ser också allvarligt på det polisvåld som har utövats mot arbetande journalister. Det är viktigt att konstatera att det finns fria och oberoende medier i och att yttrandefriheten där är skyddad av konstitutionens första tillägg. Det betyder inte att kritiska röster inte får komma till tals. Det får de. Detta är någonting som vi har bevittnat . Att det inte skulle förekomma stämmer inte. Däremot är det väldigt viktigt att regeringen står upp för journalisternas och mediernas roll mot den desinformation som har förekommit i samband med demonstrationerna och i internationella medier. föreslår att vi ska ge demokratibistånd till människorättsorganisationer i som kämpar mot rasism och för rätt till abort. Kampen mot rasism och för kvinnors rätt till laglig och säker abort är central i regeringens politik, liksom kampen för demokrati. Ni har nämnt demokratisatsningen . Jag kan berätta att jag har ett samtal med , en tidigare kollega till mig, där vi ska gå igenom den mängd av demokratiprojekt som vi har tillsammans med . Det gäller hbtq-personers rättigheter, kvinnors rättigheter, SRHR-frågor, valfrågor, demokratifrågor – det är en hel lista. Det är dock så att och Dac listar vilka länder som är berättigade till bistånd som länder. Om ett land har uppnått en tröskel för vad som definieras som höginkomstnivå under i följd är landet som sådant inte längre berättigat till bistånd enligt och Dacs kriterier. Vi strävar efter att det internationella utvecklingssamarbetet ska fokusera på de minst utvecklade länderna i stort men också ha demokratisamarbete, som vi har med viktiga institutioner i . När det gäller vapenexporten har ett av de mest strikta regelverken för vapenexport. Export av krigsmateriel från prövas utifrån detta regelverk. Det har och regeringen lagt fast. är behörig tillståndsmyndighet. ISP gör en helhetsbedömning och prövar varje enskild exportansökan utifrån detta regelverk 22 (V): Jag kan konstatera att utrikesministern och jag är eniga om att den strukturella rasismen finns, såväl här i och i som i världen i stort. Jag tycker att det är bra agerat från utrikesministern när det gäller dialog och de uttalanden vi har sett från utrikesministerns sida gentemot . Frågan är nu vad som kan göras mer. Utrikesministern berättade om mötet med . Det får man säga är välkommet. Jag tycker att sådana initiativ från är jättebra och vill verkligen ge mitt stöd till det. Sedan tycker jag att man behöver kolla på mer saker man skulle kunna göra. Jag tog upp vapenexporten, och till exempel har redan bestämt att man ska se över sin vapenexport till . Det pågår en process inom , som ju är ett land som kanske står ännu närmare än vad gör. Att de vågar se över sin vapenexport visar att det går. Det är väldigt lätt att säga att man har ett strikt regelverk, men om man inte ens ser över vad det är vi har exporterat till militär och polis – vapensikten, gummikulor, you name it – har man inte heller gjort sin hemläxa. Jag tycker också att man ska ta sig en funderare när det gäller demokratibistånd till MR-aktivister i . Det förekommer att vi gör demokratisatsningar i länder som är demokratier, till exempel till ryskspråkiga medier i . Det gör man för att man vill stödja inkluderande samhällen där det inte blir uppdelning mellan människor. är ett väldigt uppdelat land med strukturell rasism och otroligt många människor som lever i fattigdom – ungefär 80 miljoner människor lever under fattigdomsgränsen där. Det ligger inte helt och hållet inom utrikesministerns ansvarsområde, men man behöver från regeringens sida som kollektiv titta på roll i den transatlantiska slavhandeln, fundera på att tillsätta en vitbok och faktiskt också skapa en minnesdag. Det vore en fjäder i hatten för den här regeringen, tycker jag. 23 Utrikesminister (S): Tack, , för att du tar upp de här viktiga frågorna i en interpellationsdebatt! Svenneling refererar till det skotska parlamentets beslut att förbjuda export av gummikulor och tårgas till den amerikanska polisen. Men det våld som dödade kom inte från vapen utan från bristande respekt för en annan människas liv. Det kom från en strukturell rasism och bristande organisationskultur. Det är frågor som är av betydligt mer djupgående natur än varifrån polisen anskaffar sitt material. Det är också frågor som den amerikanska opinionen tydligt markerar mot och frågor som amerikanska myndigheter och delstatsregeringar arbetar alltmer intensivt för att komma till rätta med. Vår utrikes- och säkerhetspolitik, liksom vår försvarspolitik, bygger på att värna och främja svenska intressen, välstånd och säkerhet. I en värld där demokratin på allt fler platser utmanas och utarmas är det avgörande att länder som står upp för demokrati också står stadigt tillsammans, även om vi inte alltid har samsyn i alla frågor. Att ett land är en demokrati innebär inte per definition att utmaningar saknas, men det innebär att det finns verktyg för att hantera dessa utmaningar. Det bygger på att människor kan göra sin röst hörd. Det innebär vidare att det finns olika kanaler för medborgarna för att lufta sina tankar och på olika vis framföra sina budskap till makthavarna, både genom deltagande i fria och allmänna val och genom civilsamhällesorganisationer, fria medier och möjligheten att protestera och demonstrera. Jag tycker att den här diskussionen är oerhört viktig, och jag hoppas att den fortsätter, för black lives matter, och vi ska stå upp mot den strukturella rasismen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:422 om utvecklingen i 24 Utrikesminister (S): har frågat mig hur jag har agerat för att samla EU och västvärlden för att markera mot den senaste tidens utveckling i och allt tydligare avsteg från principen om ett land, två system. Därutöver har frågat mig hur jag ser på den framtida utvecklingen i regionen i händelse av att politiska självstyre försvagas då säkerhetslagarna införs och när det gäller kontinuerliga hot som riktas mot samt ambitioner i . Regeringen har haft särskilt stor anledning att uppmärksamma situationen i . Jag och min företrädare har redovisat regeringens hållning och arbete för . Jag vill tacka för möjligheten till dagens diskussion med anledning av den senaste tidens allvarliga händelseutveckling. och övriga EU står bakom principen om ett land, två system för att bevara självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med grundlag. Det är av grundläggande betydelse att de mänskliga fri- och rättigheter som Hongkongborna tillerkänns enligt denna lag fullt ut respekteras. godkände i ett förslag till nationell säkerhetslagstiftning för . Som jag uttryckt i tidigare ser jag med största allvar på beslutet. Det strider mot internationella åtaganden. uttalade sig EU med samma innebörd. Vid möte i EU:s utrikesministerkrets betonade jag vikten av att EU svarar tydligt på utvecklingen. I enlighet med ett beslut av en majoritet i tog jag också upp frågan om sanktioner på mötet. Det fick dock inte stöd från någon annan medlemsstat, vilket EU:s höge representant för utrikesfrågor Borrell nämnde under sin presskonferens efter mötet. EU uttalade sig även efter de gripanden av företrädare för demokratirörelse, bland dem den facklige företrädaren , som skedde . EU-delegationen i var närvarande vid det första rättegångstillfället . Vid det andra rättegångstillfället, som ägde rum , närvarade förutom EU-delegationen också genom vårt generalkonsulat. I samband med detta gjorde jag ett uttalande om vikten av att rättsprocessen sker enligt rättsstatsprinciper och om att facklig organisering är en universell mänsklig rättighet. Regeringen följer noga den allvarliga händelseutvecklingen och verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande. Det är mycket angeläget att EU lyfter den allvarliga händelseutvecklingen direkt med ledning vid kommande toppmöte mellan och . Regeringen kommer även att stödja självstyrande ställning. betydelse för global säkerhet växer. Regeringen anser att situationen i bör lösas genom dialog för att hitta fredliga och samarbetsbetonade lösningar i linje med folkrätten, särskilt Unclos. Regeringen uppmanar alla parter att följa skiljedomen under havsrättskonventionen. Skiljedomstolen fastslog bland annat att saknar folkrättslig grund för sina anspråk på områdena. Det är av stor vikt att inte , eller någon annan stat, undergräver den regelbaserade världsordningen. Avslutningsvis är det beklagligt att försöker begränsa rörelseutrymme. Regeringen tar avstånd från bruket av militära hot. Meningsmotsättningarna mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Vi har själva goda förbindelser med på många områden och har ett intresse av att fortsätta att utveckla dessa. 25 HANS (M): Fru talman och utrikesministern! När man debatterar och diskuterar och dess agerande är det ibland lätt att glömma bort vad det är för land vi talar om. Låt mig därför, fru talman, citera ur ett dokument som regeringen har lagt fram och som har bekräftats av riksdag när vi hade den stora Kinadebatten : ”är en enpartistat utan allmänna och fria val. Politisk opposition är inte tillåten. Statsapparaten genomsyras av . Rättsväsendet är underställt kontroll. Sedan har partiet en uttalad ambition att utöka sin kontroll över alla delar av samhället.” Jag tror att det är viktigt att vi återkommer i vårt eget minne till vad är för typ av system och typ av land. Det är det som också borde vägleda oss när vi ser hur agerar i världen. Det kan vara allt från hur man agerar hemma i vårt land med en ambassadör som sprider elaka uttalanden omkring sig och förnekar vårt tillträde till den svenska medborgaren till det som vi nu internationellt ser när det gäller den lagstiftning som det så kallade parlamentet i har tagit fram och som utrikesministern hänvisar till. Man ser att trycket nu ökar mot . Jag tror också att det är viktigt att se detta i sin förlängning – , – och hela det säkerhetspolitiska klimatet i . Jag tror att det är rimligt att säga att det finns förväntningar. Det finns förväntningar på och på att i samarbete med våra viktigaste allierade och partner inom EU ska driva på när det gäller men också agerande gentemot och andra. Det är också viktigt att vi gör saker och ting tillsammans, absolut inom ramen för EU men även med andra länder som är djupt engagerade och även påverkade av , till exempel och . har i skuggan av pandemin drivit kravet på att tillsätta en oberoende utredning och har straffats av med olika former av handelsrestriktioner, tullar och andra utpräglade åtgärder, för att markera mot det misshagliga. Då är det viktigt att och EU står upp för dem som slåss för frihet och öppenhet i och för de länder i resten av världen som också känner detta tryck från . Det är viktigt att vi alla markerar att det inte är business as usual. Någonting har hänt. Problemet, fru talman och utrikesministern, är att när man tittar på EU:s agerande kan man se en lång serie av uttalanden från den tidigare höga representanten, och . Den nya höge representanten har också uttalat sig. Men det blir inte mer än uttalanden. träffar president och ledarskapet från ledare i form av kommissionsordförande von der Leyen och rådets på en videokonferens. Det är viktigt att man då är väldigt tydlig – måste också vara en pådrivande kraft för att EU ska vara tydligt – när det gäller och andra länder som är utsatta för . 26 (V): Jag tror att vi alla är relativt överens om att vi befinner oss vid en avgörande punkt i historia och att utfallet av den tid som vi nu lever i kommer att få långtgående konsekvenser för hur livet i kommer att te sig på . Det är viktigt att se att detta för många Hongkongbor har sin bakgrund i protesterna . Då avslogs ett förslag om en valreform som den kinesiska regimen försökte få igenom. Den innebar att nomineringskommittéer skulle kunna välja bort kandidater som inte gillade. Därigenom skulle man försöka styra . Det ledde till den långa paraplyrevolutionen, som pågick och som sedan slogs ned brutalt av polis. Det är i det ljuset jag tycker att man ska se de protester som har pågått i och som fortfarande pågår. Ettårsjubileet har passerat. Det är en stor andel av Hongkongborna som bryr sig om detta och som verkligen kämpar på. ser vi det svaga agerandet av ledare , som uppenbarligen är uppbackad av och är deras marionett. Det är viktigt att vi från svensk sida står upp för de krav som demonstranterna har och stöder dem. Det handlar om att skapa demokrati, rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter. Jag hade förmånen att tillsammans med en annan grupp parlamentariker träffa , som är ledamot för Demokratiska partiet i . Ett exempel på trakasserierna mot parlamentariker i – de har alltså samma uppdrag som vi – är att säkerhetsvakterna, när den nya säkerhetslagen skulle debatteras eller röstas om, med våld bokstavligen släpade ut ur kammaren. Det är ett horribelt agerande som vi såklart måste fördöma. Det visar hur långt man är beredd att gå från sida för att stoppa dem som står upp för demokrati i . Vi har sett en stor enighet i riksdag kring våra krav mot . Ofta har och hittat varandra och tyckt samma sak. Det är bra att den enigheten finns. är det vår debatt om som är grunden och som utvecklar våra idéer för hur vi ska ta våra relationer framåt och vad borde göra. I mångt och mycket har och framför allt president intagit en väldigt försiktig hållning. Han har inte varit en särskilt tydlig förespråkare för mänskliga rättigheter. Men det har ändå varit som har vidtagit ett antal åtgärder. Precis som var inne på har EU:s roll varit inneburit mer av uttalande på uttalande, utan att man har tagit någon form av tydligt steg. Det är det jag tycker att vi behöver debattera mer. riksdag var tydlig med att utrikesministern vid det senaste toppmötet mellan EU:s utrikesministrar var tvungen att arbeta för att lyfta sanktionerna. Det är ett bra exempel på att ändå pekar på att EU måste agera tydligare än genom att bara göra uttalanden genom den höge representanten. Det har nämligen ingen betydelse för den kinesiska regimen. Ska vi på allvar stå upp för behöver vi vara tydligare i våra åtgärder. Jag vill säga något lite kort om . har blivit den plats dit de som har varit förtryckta inom men också delvis i har fått fly för att fortfarande kunna verka och skriva om det. Ett exempel är den svenske journalisten , som har sin bas i . Därför är det viktigt att stå upp för i alla lägen, så att det kan fortsätta vara en demokrati på det sätt det är och så att demokratin inte inskränks även där. 27 Utrikesminister (S): Eftersom koncentrerar sig mer på och mer på tar jag i det här inlägget och i nästa, så att det inte blir för rörigt. Det är precis om sa; stärkta internationella ställning påverkar allt fler frågeområden. Jag är glad att vi från svensk sida har en bra Kinadebatt och en stor enighet i politiken gentemot . Det är viktigt för svensk del. måste också EU:s arbete vara så enat det går och utgå från intressen och värderingar till stöd för ett regelbaserat och internationellt samarbete och vara ett försvar för multilateralismen. Det finns en ovisshet vad gäller utveckling på medellång sikt. har ambitionen att utöka sitt globala inflytande. finns det en rad interna utmaningar som de måste hantera. De har ett politiskt system som inte är konstruerat för att lösa interna konflikter. Och givet storlek får utvecklingen i landet globala följder. Som framgår av regeringens skrivelse till kommer vi att sträva efter att EU och likasinnade länder ska samarbeta och agera gemensamt när det gäller säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Det gäller inte minst i det transatlantiska samarbetet. är en aktiv och inflytelserik multilateral aktör och en oundgänglig partner för att hantera globala utmaningar. agerar ofta på ett icke transparent vis. De strävar på vissa områden efter att införa normer och värderingar som riskerar att undergräva den regelbaserade världsordningen. De har stärkt sitt engagemang i FN och multilaterala system. Det blir inte bättre av att nu drar sig tillbaka från flera multilaterala organisationer. Det stärker ännu mer. Med ökad ekonomisk tyngd har allt större globala intressen att skydda. är världens största importör av en rad råvaror. De blir allt större när det gäller investeringar, lån och biståndsgivning. De har också tagit ställning på det försvars- och säkerhetspolitiska området, som har stärkts. Försvarsutgifterna i har vuxit snabbast av alla större länder och är världens näst största. På enskilda områden har faktiskt en ledande militär förmåga. Vi har alltså anledning att följa detta, inte minst närmare samarbete med på det försvars- och säkerhetspolitiska området. Inom vissa områden finns det möjlighet att uppmuntra till konstruktivt deltagande. Vi kommer att försöka fördjupa frågor som fredsbyggande, fredsbevarande, jämställdhetsarbete, utvecklingsfinansiering, FN-reformer, Agenda 2030 och klimat och säkerhet. kan jag avslutningsvis säga att jag har haft bilaterala samtal med både och utrikesministrar om bland annat . Det visade sig att vi till stor del har en liknande analys och i vissa fall också liknande intressen. 28 HANS (M): Det senare som utrikesministern nämnde vad gäller sina bilaterala kontakter med kollegor från och var nyheter för mig. Det var goda nyheter som ligger helt i linje med vad jag önskar se, nämligen en hög aktivitetsgrad från såväl svensk som europeisk sida med länder som är likatänkande. Dit hör verkligen och . Detta var positivt. Jag tror att man i förhållningssättet till inom alla områden, alltifrån till hur agerar på den internationella arenan och det vi ser i , ska utgå från principen att det är viktigt att vi har ett utbyte. Det är viktigt att vi belönar ett gott uppträdande. Det är viktigt att vi varnar för ett dåligt uppträdande. Och det är centralt att ett uppvisat dåligt uppträdande får konsekvenser. Det är därför betydelsefullt att EU markerar att det inte är som vanligt med sådana åtgärder som gång efter annan nu har riktats mot självstyre och idén om det. Denna idé är dessutom stadfäst i ett avtal mellan och , det anglosineska avtalet, om ”ett , två system”.