prot · H80957 · 2020-12-18 00:00:00 — Vår övertygelse är att kvinnors inkludering är en förutsättning för en långsiktigt hållbar demokratisk utveckling i . Internationella fredsinsatser som Minusma i utvärderas löpande av FN. Ett exempel är generalsekreterarens rapport om kvinnor, fred och säkerhet, som ger uppdateringar på årsbasis gällande implementeringen i olika länder, däribland . Rapporten byggs på information inhämtad från medlemsstater, FN och civilsamhället. Ett annat exempel är den informella expertgruppen för kvinnor, fred och säkerhet, som ger kontextspecifika rekommendationer till säkerhetsrådet på basis av lokala organisationer gällande implementeringen i specifika länder. Ett drygt dussin länder har än så länge diskuterats i detta format, däribland . När satt i fick vi igenom att alla FN-insatser skulle inkludera ett mandat att arbeta med dessa frågor. Minusmas mandat har förstärkts gällande kvinnor, fred och säkerhet och inkluderar prioriterande av kvinnors deltagande i implementeringen och övervakningen av fredsavtalet. Med detta sagt har kvinnors deltagande i fredsarbetet i varit bristfälligt, även om vi nu ser en långsam ökning av andelen kvinnor. Det pågår ett aktivt arbete bland internationella partner till stöd för detta där bland andra är involverad. Minusma har också utbildat 50 poliser i att hantera fall med konfliktrelaterat sexuellt våld. nationella handlingsplan, den tredje i ordningen , för genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet beslutades av regeringen . Arbetet kommer att fortsätta in , inledningsvis i form av nuvarande plan, som arbetet med att ta fram en ny plan inleds . Myndigheter som bidrar till genomförandet rapporterar om resultaten av det arbete som bedrivs samt om lärdomar och utmaningar. Det sammantagna resultatet av myndigheternas arbete sammanställs i en årlig rapport som publiceras på regeringens hemsida och används som underlag för regeringens rapportering till FN och EU. Som frågeställaren konstaterar visar den andra rapporten att handlingsplanens fokus på ledarskap och ägarskap samt integrering av frågorna i den löpande verksamheten har gett resultat. 39 (M): Jag vill passa på att önska alla en god jul , så att jag inte glömmer det i slutet! Vi är här för att debattera kvinnors roll i konfliktlösning och fredsarbete. Tack, ministern, för svaret! Att kvinnor har en viktig roll i konfliktlösning och fredsarbete borde vara helt självklart, men vi är inte där – inte ännu, hur gärna vi än vill det. Det är resolution antogs av . Denna resolution är ett juridiskt bindande dokument som behandlar frågan om hur krig påverkar kvinnor samt kvinnors deltagande i konfliktlösning och i arbetet med att uppnå långsiktigt hållbar fred. Representationen av kvinnor i fredsprocesser ska öka, fredsfrämjande insatser ska präglas av ett genusperspektiv, specifika behov för kvinnor i flyktingläger ska tillgodoses och åtgärder som stöttar kvinnors lokala fredsinitiativ ska främjas. Genom antagandet av denna resolution blev kopplingen mellan jämställdhet, internationell fred och säkerhet och hållbar utveckling officiellt erkänd – jättebra! Men vägen är lång och brokig, därav min interpellation till utrikesministern här . Det centrala är att FN och medlemsstaterna är skyldiga att arbeta för att öka kvinnors deltagande i konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete samt återuppbyggnadsarbete och att stärka arbetet för kvinnors säkerhet i väpnade konflikter. En viktig del i arbetet med resolutionen är att öka kvinnors makt och politiska deltagande. Då tänker jag att det är viktigt att följa upp hur det nu har blivit. Ger det vi gör förväntad effekt? Därför har jag ställt frågor till utrikesministern om utvärderingar av uppsatta mål. Men jag upplever att jag bara får till svar att utvärdering görs och att de också utvärderas av FN men inget mer. Jag kanske är för mycket av en praktiker. Men jag tycker ändå att det är praktiskt att veta om det man gör ger önskad effekt, för om det inte gör det kanske man bör göra på ett annat sätt. kom UD:s andra rapport om arbete med den tredje nationella handlingsplanen för genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner för kvinnor, fred och säkerhet. Där kan vi läsa att handlingsplanens fokus på ledarskap, ägarskap och integrering av frågorna i ordinarie verksamhet har gett resultat, och det är ju bra. Men är en av de avslutande rekommendationerna att man ska utveckla tydliga resultatmål kopplade till handlingsplanens tematiska prioriteringar av fokusländer och se till att de är synkroniserade med andra processer och ramverk för jämställdhet och jämställdhetsintegrering. Vidare kan vi läsa att för att effektivisera implementeringen av handlingsplanen är det viktigt att det finns en tydlig och samlad vision för vart myndigheten är på väg. Om det inte är tydligt vilken vision som gäller kanske man behöver nå ut med den på något annat sätt. Det är precis som i skolan. Om en elev inte förstår vad läraren säger räcker det inte att säga samma sak lite högre, utan då kan man behöva förklara på ett annat sätt. Enbart ett tydligt budskap är inte alltid tillräckligt för att få till stånd en förändring. har vi tagit ett antal beslut om internationella insatser. I den förra propositionen gällande kunde vi läsa om de nationella målen, och i den nya som vi har beslutat om rapporterar regeringen att kvinnors deltagande i genomförandet av fredsavtalet har varit högst begränsat. Det jag är ute efter är att vi tar beslut efter beslut utan att vare sig följa upp kvinnors deltagande i konfliktlösning eller bli tydligare och tydligare i kravet för vårt deltagande. Jag upplever att jag inte fått svar av ministern på frågan om ministern har avslutat en insats för att den inte har varit tillräckligt bra. Är det i så fall för att resultatet inte följts upp tillräckligt? 40 Utrikesminister (S): Interpellanten och jag är överens om att arbetet med jämställdhet inom konfliktlösning måste fortgå. Och jag kan försäkra interpellanten om att allt svenskt utvecklingsarbete följs upp i den granskning som Dac gör. När de presenterade den fick vi faktiskt beröm för en ändamålsenlig resultatstyrning. Denna utvärdering och uppföljning är ju helt central också för att våra skattepengar ska användas på rätt sätt, och regeringens styrning av myndigheterna är väldigt tydlig när det gäller detta. har både Sida och tagit ytterligare initiativ för att förstärka arbetet med att följa upp våra mål och utvärderingen. Vad gäller frågan om vi har valt att inte fortsätta en internationell insats har vi inte valt att avsluta vårt deltagande i en internationell militär insats med anledning av lite eller uteblivet resultat på de områden som rör kvinnor, fred och säkerhet. Vi tror helt enkelt inte att det vore rätt väg att gå. Svenskt engagemang i internationella militära insatser bygger på en samlad analys, där kvinnor, fred och säkerhetsagendan är en viktig parameter. Det står heller inte klart att det skulle hjälpa kvinnorna i den kontexten om vi eller andra i det internationella samfundet drog tillbaka vårt stöd. Det är viktigt att se långsiktigheten i detta arbete. Det är Sida, eller någon annan ansvarig myndighet som ansvarar för uppföljningen och granskningen av sina partner och de insatser och aktiviteter som genomförs. Regeringen eller jag själv som statsråd varken kan eller bör detaljstyra vilka parter myndigheterna ska ha eller vilka insatser som är mest lämpliga. När det gäller truppbidrag har FN ett mål om , men man når nu . Här har mer positiva siffror i förbandet som är kvinnor. När det gäller militära observatörer och stabsofficerare har FN som mål att 2020 ska vara kvinnor, och det når man faktiskt upp till . 41 (M): Så här i efterhand – jag läste min sista fråga till utrikesministern i går – tänker jag att min fråga verkligen ger en möjlighet för ministern att briljera. Jag frågar alltså vilket arbete med handlingsplanen som hon anser har lett till bäst resultat nu när handlingsplanen löper ut och hur ministern har mätt och utvärderat just detta resultat. Här upplever jag, herr ålderspresident, att jag inte får något svar. Jag tog som ett exempel, eftersom det är ett av de tre länder som vi har beslutat om internationell insats till tidigare och vi nu valt att förlänga. Vi har också insatser i och . Läget i har fortsatt att försämras. Efter militärkuppen tidigare verkar arbetet med fredsavtalet totalt ha upphört. Bristen på statlig närvaro skapar naturligtvis utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamheter. Terrorattentat sker regelbundet mot både civila och militär. Kvinnors deltagande i fredsprocesser är ytterst begränsat. Konstitutionen förbjuder diskriminering på grund av kön, men kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är överlag begränsat. Könsstympning av flickor och kvinnor är inte förbjudet och är allmänt förekommande. Könsbaserat våld är ett utbrett problem. Islamistiska grupper som är motståndare till kvinnors rättigheter har vuxit sig starkare. Jämställdhet är ju en förutsättning och en drivkraft för fattigdomsminskning och en demokratisk samhällsutveckling. Det går inte alls åt rätt håll där. Om kvinnors rättigheter i hittar jag skriftliga frågor och interpellationer sedan långt bakåt i tiden här i . , som har varit mycket i , har i en rapportering från landet sagt: Kvinnor och flickor får inte ens gå ut ensamma i . är ett manssamhälle. Globalt sett är män överrepresenterade i självmordsstatistiken, men i begås av självmorden av kvinnor. Många har blivit bortgifta och har fått utstå våldtäkter och misshandel och att även svärföräldrar har misshandlat dem. Det har ändå startats skolor, man har byggt vägar och dragit vatten, men det man ser är att situationen är sämre. Det är rekordmånga som dör. Kvinnor är väldigt utsatta, och de lokala organisationerna säger att våldet mot kvinnor ökar. Det går inte alls åt rätt håll. Om man ska få till en förändring måste man förändra landet i grunden, men det har man inte lyckats med. Säkerhetsläget i är fortfarande dåligt och kan försämras snabbt. Striderna mot terrororganisationer fortsätter. Risken för terrordåd är betydande i stora delar av landet. Den irakiska konstitutionen förklarar män och kvinnor jämlika. Ändå har männen laglig rätt att straffa sina fruar, och våldtäkt inom äktenskapet är tillåtet. På offentliga ytor i huvudstaden syns bara män, och i varje gatukorsning står beväpnade manliga soldater och poliser. Det går inte alls åt rätt håll. När tror utrikesministern att vi kan få uppleva en märkbar förbättring av de maliska, afghanska och irakiska kvinnornas ställning? När man funderar på frågan blir följdfrågan ganska snabbt: Gör vi rätt saker? Behöver vi göra mer av samma när det inte blir bättre, eller behöver vi tänka nytt? Och har utrikesministern för avsikt att försöka tänka nytt och se om vi behöver göra bättre? Om man inte har tillräckligt tydliga mål, inte utvärderar tillräckligt och följer upp resultaten kanske den frågan blir svår att svara på. 42 Utrikesminister (S): Precis som interpellanten påpekade i en debatt med försvarsministern är inte arbetet med jämställdhet i internationella insatser isolerat från de samhällen där insatserna verkar. Och det är faktiskt så illa som säger och som och andra har påpekat, inte minst i . stöd till UN Women i är ett exempel på en insats som har stärkt kvinnors deltagande i konfliktlösning lokalt och bidragit till att man har tagit fram rekommendationer för att genomföra resolution . Genom stöd till har kunnat utveckla den maliska myndighetens kapacitet för dialog och medling som inkluderar kvinnors deltagande. Ett annat exempel är den utbildning i jämställdhetsintegrering som de maliska ministerierna deltog i . Jag kan också nämna att ledde från det svenska medlingsnätverket för kvinnor ett möte med 200 maliska deltagare i syfte att ta fram konkreta förslag för kvinnors inkludering i fredsprocess. När det gäller har all personal som ingår i det svenska bidraget utbildats i kunskap om och praktisk tillämpning av resolution . Det gäller också insatserna i . Det här är en väl inarbetad del i den utbildning som all svensk personal får innan de åker till och . Det visar att detta får effekt. Jag hade egentligen tänkt ta upp handlingsplanen i mitt första inlägg för att briljera. Men jag får briljera nu i stället. Det kommer alldeles snart en utvärdering av den svenska handlingsplanen för arbete för kvinnor, fred och säkerhet. Den är inte offentlig riktigt , men den visar att det pågår ett brett strategiskt påverkansarbete, ett omfattande arbete med utbildning och kapacitetsstärkande insatser, ett brett arbete med jämställdhetsintegrering inom alla relevanta myndigheter. Den visar också att systemet med utsända och finansierade jämställdhetsrådgivare och experter inom konfliktrelaterat sexuellt och könsrelaterat våld fungerar och att ett ökat stöd ges till civilsamhället. 43 (M): Jag tackar utrikesministern för svaret och ser fram emot att läsa det utrikesministern briljerade med. Visst är det skönt att få briljera! När kriget kom till riktade både rebeller och islamistgrupper sitt våld mot kvinnorna. Systematiska våldtäkter och tvångsgiftermål blev en del av deras maktutövande. , en överlevande kvinna, har berättat att när hon hade köpt ris på marknaden följde en grupp islamister henne hela vägen hem. De hävdade att hon inte hade skylt sin kropp enligt deras regler, och de tog henne till vad de kallade för ett shariafängelse. har en annan beskrivning. Det var ett fängelse för sexslavar. Hon sa: passerade tolv tretton män min cell. Så var och är det i . investerade enligt uppgift närmare 5 miljarder i bistånd till . Hur mycket som nådde fram går inte riktigt att uppskatta, för är ett av världens mest korrupta länder. I diskrimineras fortfarande kvinnor i alla delar av samhället, och enligt Sida är av kvinnorna utsatta för könsrelaterat våld. av barnen i grundskoleålder går inte i skolan, och av dem är flickor. Bland dem som är kan läsa. Kriget mot IS i har bidragit till att det könsrelaterade våldet har ökat. Både lagstiftning och rättssystem i diskriminerar kvinnor. Gör vi rätt saker? och alla andra kvinnor har rätt till sin egen kropp och rätt till sin frihet. Har vi då inte ett ansvar att bättre följa upp de insatser som görs och när vi beslutar om nya veta att de insatser som redan gjorts funkade? Tack och god jul! 44 Utrikesminister (S): Låt mig säga några ord till om handlingsplanen. Den har verkligen ökat engagemanget för frågorna. Det är elva aktiva nationella myndigheter som arbetar tillsammans med civilsamhället, så , myndigheter och civilsamhälle gör verkligen skillnad i världen. Det handlar om kapacitetsutveckling, expertis, aktivt stöd till olika civilsamhällesorganisationer och så vidare. Det tar upp är exempel på en verklighet som vi tyvärr ser i många länder. Det är därför det är så viktigt att insistera på att kvinnor ska vara med i arbetet med fredsavtal. Det förekommer ofta ett sexualiserat våld i konflikterna i , i och på andra ställen i världen. Om kvinnor inte är med i fredsförhandlingarna tas detta inte upp som en del av konflikten, utan det blir ett normalt våld mot kvinnor. Då blir det inget ansvarsutkrävande gentemot de regeringar och försvarsmakter som har gjort detta. Därför är det oerhört angeläget att man får in kvinnor i exempelvis fredsförhandlingar. Jag har till exempel jobbat mycket med kvinnornas situation i . De är mycket kunniga och duktiga men får inte vara med någonstans eftersom detta inte anses vara en viktig fråga. Kan vi mota den backlash vi ser i EU, och FN mot att kvinnor ska vara med på alla områden gör vi något verkligt viktigt som kan förändra läget för kvinnor och flickor i världen. Jag önskar interpellanten och ålderspresidenten en god jul. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:119 om integrationspolitikens utgångspunkter 45 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag ser något samband mellan integrationspolitikens teoretiska utgångspunkter och de problem vi har med segregering och arbetslöshet och om jag anser att det är dags för en övergripande utvärdering av de effekter som integrationspolitiken har haft . Låt mig börja med att säga att nej, jag har inte tagit del av några studier som pekar på att arbetslöshet beror på integrationspolitikens teoretiska utgångpunkter. Integrationspolitikens utgångspunkter är inte heller orsaken till de utmaningar vi står inför . Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen finns det flera faktorer som påverkar utrikes födda kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden, exempelvis tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsnivå, språkkunskaper, hälsa, nätverk och hur länge personen har varit i men även diskriminering på arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta utomeuropeiskt födda har ökat kraftigt, med 125 000 kvinnor och 187 500 män. Sysselsättningsgraden uppgick bland utomeuropeiskt födda jämfört bland inrikes födda. Även nyanländas etablering har successivt förbättrats . I arbetet för att förbättra och påskynda nyanländas etablering är samhällsorientering för nyanlända och liknande insatser en viktig del. Alla nyanlända ska ha tillgång till relevant information om det svenska samhället, inklusive grundläggande demokratiska principer om jämställdhet, mänskliga rättigheter och barns rättigheter. Regeringen har utökat samhällsorienteringen för nyanlända från minst 60 till minst . I budgetpropositionen föreslås förstärkningar såväl av den samhällsintroduktion som erbjuder asylsökande som av samhällsinformationen inom strukturen för tidiga insatser för asylsökande. Utrikes födda har generellt en svagare ställning på arbetsmarknaden än inrikes födda, inte minst utrikes födda kvinnor. Under tidigare kriser har arbetslösheten ökat betydligt mer bland utrikes födda än bland inrikes födda och dessutom från högre nivåer. Detta skedde under finanskrisen och även nu under coronakrisen. , , har regeringens uppdrag att presentera registerstatistik om integration. Det görs inom områdena arbetsmarknad, boende, demografi, demokrati, ekonomi, flyttmönster, hälsa och utbildning. Detta är ett viktigt underlag för regeringens uppföljning och redovisning till av utvecklingen för utrikes födda, i synnerhet utomeuropeiskt födda, vilket sker i budgetpropositionen. I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation framhåller regeringen att integration och segregation är två skilda företeelser, om än i viss mån sammankopplade. Förenklat handlar integration om i vilken utsträckning människor som har invandrat till deltar i arbets- och samhällslivet medan segregation handlar om åtskillnad av grupper. God integration bidrar sannolikt till att minska vissa negativa effekter av segregation men behöver inte ha någon direkt påverkan på segregation i förhållande till exempelvis boende och skola. Låt mig avsluta med att vara mycket tydlig. Utvecklingen med ökande socioekonomisk segregation i måste vändas, och integrationen måste fungera bättre. Vi måste fortsätta att arbeta för att nå målet om minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. 46 (SD): lider av en plethora av problem som grundar sig i det faktum att en stor grupp i samhället, som framför allt består av utrikes födda och andra generationens invandrare, lever i stark isolering från resten av samhället. Isoleringen gör att utanförskapet går i arv. Det ger upphov till materiell och kunskapsmässig fattigdom och leder till kulturella värderingar som glorifierar kriminalitet, religiös separatism och missaktning mot majoritetssamhället. är det land i som spenderar mest pengar på så kallad integrationspolitik men sannolikt också det land som har störst problem med segregation. Frågan är om det är en paradox eller en logisk konsekvens, det vill säga: Ökar segregationen i trots eller på grund av integrationspolitiken? För att undersöka den frågan vill jag gå tillbaka till de teoretiska utgångspunkter som ligger till grund för integrationspolitiken och som kommer till uttryck i en proposition som heter , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. Enligt förarbetena bygger integrationspolitiken dels på valfrihetsmålet, det vill säga att det ska vara helt upp till den som invandrar att själv välja i vilken del den vill bli en del av majoritetskulturen och majoritetssamhället, dels jämlikhetsmålet, som säger att alla ska ha lika rättigheter och möjligheter, oavsett kulturell bakgrund. I praktiken innebär detta att en person som kommer till och som väljer att inte komplettera sin kulturella bakgrund genom att lära sig svenska eller hur kulturen, samhället eller ekonomin fungerar ska ha samma möjligheter och rättigheter till välfärden som en person som anstränger sig för att göra allt detta. Det här ser vi som fullständigt absurt. Jag ser det också som fullständigt självklart att den ekonomiska segregation som vi har är en direkt följd av de två målen. Jag vill understryka för kammaren att jag vet vad jag pratar om. Jag har bott ungefär utanför . Jag har varit en väldigt välintegrerad invandrare i bland annat. Att bli en del av en helt främmande kultur och en helt främmande arbetsmarknad är mycket svårare än vad många svenskar, kanske framför allt inom , verkar förstå. Det kräver arbete, tålamod, villighet att kompromissa med värderingar, villighet att acceptera en annan arbetsplatskultur, vilket kan vara väldigt svårt i vissa länder, och ofta en villighet att börja om från botten, längst ned på arbetsmarknadens stege. I många fall kommer inget av detta att hända så länge det är valfritt, och definitivt inte i det fall resten av välfärdssystemet finns där för att kompensera för de personer som väljer att inte göra sitt bästa. Jag vill därför fråga statsrådet om hon ser en koppling mellan valfrihetsmålet och jämlikhetsmålet och de problem med segregation som vi ser i och om hon skulle vara villig att ta initiativ till en utredning för att klargöra de effekter som övergången till integrationspolitik har haft på det svenska samhället i ett lite större perspektiv. 47 Statsrådet (MP): Nej, jag ser inte det sambandet. När det gäller segregation och de växande klyftorna i är det en utveckling som har skett över . Där segregationen har ökat är den enskilt viktigaste faktor som driver fram detta de ekonomiska klyftorna. Vi skulle behöva prata mycket mer om det i samhällsdebatten och förstå detta. Jag vet att man kan ha olika uppfattningar i politiken om huruvida det är bra med klyftor eller om det är dåligt. Jag tillhör de politiker som tror mycket mer på ett jämlikt samhälle. Jag tror att det gynnar både dem som har det gott ställt och dem som har det tuffare i samhället. Min övertygelse är också att en av de faktorer som har byggt till ett otroligt land – ett av de rikaste och mest framgångsrika länderna i världen – är att vi har byggt ett samhälle med en stark välfärdsstat där vi tydligt har sagt att i detta land ska vi göra vad vi kan för att sträcka ut en hjälpande hand till den som behöver det. Det kan hända oss alla i livet. När det gäller segregation är det stora problemet de växande klyftor som vi har sett och som slår mot barns uppväxtvillkor. Vi har en skolsegregation som innebär att inte alla barn i vårt samhälle har möjlighet att få en god skolgång, vilket är något av det absolut viktigaste som finns i ett barns liv, inte minst när det gäller barn i utsatthet, barn som utsätts för våld i hemmet, barn som växer upp i fattigdom och barn som löper ökad risk att dras in i kriminalitet. Om man klarar skolan, får hjälp och stöd att få godkända betyg, kommer in på gymnasiet och färdigställer sin skolgång har man mycket bättre möjligheter att klara sig bra i livet. Jag pratar väldigt gärna om segregationsproblematiken. Jag pratar också gärna om våra utmaningar när det gäller integrationen. Där finns det också mycket att säga, för detta är oerhört viktiga frågor.