prot · H709137 · 2020-06-11 00:00:00 — § 1 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot av har från inkommit bevis om att (S) har utsetts till ny ledamot av fr.o.m. . har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:415 Interpellation 2019/20:415 under covid-19 av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:181 till finansutskottet COM(2020) 225 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i § 4 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU4 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/20:86) 1 (V): debatterar vi i försvarsutskottet en ny militär insats i . Vi har framför oss ett förslag om att skicka svenska soldater till ett av världens mest osäkra områden för att där göra ett arbete som vi vet är väldigt farligt. kommer att rösta nej till det. Vi vill inte att svensk trupp ingår i det som heter Task Force Takuba. kommer i och med detta beslut att vara en del av två olika militära insatser i som leds och styrs från två olika håll. fattade vi det senaste beslutet om deltagande i FN:s insats Minusma i . Minusma är en insats som styrs helt och hållet av FN och har både en civil och en militär del med målet att stabilisera , få slut på våld och konflikter och att utveckla demokratin och det civila samhället. är för FN:s insats i . Vi ser den som en del av solidariska utrikespolitik där vi kan göra en insats för en fredligare värld. önskan är att FN ska ha kapacitet och förmåga att genomföra alla internationella insatser själva. Jag deltog själv i den resa som försvarsutskottet gjorde till och fick ta del av FN:s militära och civila arbete och även se hur de svenska soldaternas vardag och arbetsuppgifter är där. Vi i vill framföra vårt stora tack till de svenskar som deltar i FN:s insats i och till de anhöriga som håller ställningarna på hemmaplan. Men, fru talman, man måste kunna hålla två tankar i huvudet . är emot ett svenskt deltagande i den franska insatsen Task Force Takuba. För oss i är det viktigt att det är FN som styr och leder de militära insatserna för fred i världen och inte enskilda länder eller organisationer som Nato eller EU. Task Force Takuba leds av , ett land som har en historisk koppling till som tidigare kolonialmakt. anser att det är mycket olämpligt att militära insatser leds av enskilda länder på det här sättet. Task Force Takuba är en mycket mer offensiv insats än de fredsbevarande insatser som FN leder. Den franska insatsen är mer inriktad på bekämpning av beväpnade terroristgrupper och därmed en insats som innebär mycket större risker för de soldater som vi sänder ut. Alla militära insatser är farliga, men detta är en mycket farligare insats än de insatser vanligtvis gör. Vår bedömning är dessutom i linje med den bedömning som gjorde där de beslutade sig för att inte delta i Task Force Takuba. I den proposition som regeringen har lagt fram som bakgrund till ärendet beskrivs säkerhetsläget i . Det går att läsa att är ett av världens fattigaste länder med av väpnade konflikter och stora problem med drog- och vapenhandel, kidnappningar och terrorism. Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Säkerhetsläget i har pendlat fram och tillbaka. Det finns ett fredsavtal som är underskrivet, men det har också brutits. Konflikterna grundar sig bland annat i stora klimatförändringar i form av minskad nederbörd och stor torka som har tvingat befolkningen att lämna sina hem och därmed också ökat fattigdomen och utsattheten. Här ser vi hur viktigt det är att se klimatförändringar och naturkatastrofer som säkerhetspolitiska hot och grund till krig och konflikt. Det är därför viktigt att man ser att bekämpandet av klimatförändringarna ute i världen också är ett sätt att arbeta för en fredligare värld. Som en kontrast lever vi i i ett av världens fredligaste och rikaste länder. Det är därför självklart att ska delta i internationellt arbete för att främja fred, demokrati och utveckling i världen. Vi gör det på olika sätt. Framför allt gör vi det med bistånd och med olika former av expertis och hjälp för att bygga upp fredliga demokratiska samhällen. Men vi gör det också med militär för att bevara säkerhet och skydda civilbefolkningen. Det är viktigt att vi alltid ser de bakomliggande orsakerna till krig och konflikter och att vi aktivt arbetar internationellt för att konflikter inte ska uppstå. olika former av biståndsarbete är ett förebyggande arbete för att undvika krig och lidande för civilbefolkningen. ser gärna att bidrag till FN-insatsen Minusma utvecklas i stället för att vi går in i en ny insats. minskades bidrag till FN:s insats. Vår egen camp i Timbuktu lades ner, och soldaterna har blivit flyttade till en annan del av landet. Att minska FN-insatsen som vi går med i en franskledd insats i samma land tycker vi är fel sätt att arbeta och en felaktig signal att ge. Vi anser också att det är problematiskt att omvärlden skickar olika typer av internationella styrkor till ett krigsdrabbat land. Det är inte lätt för befolkningen att se skillnad på de olika internationella insatserna och deras olika mål och syften. Även det är ett argument för att det är FN som ska stå för insatserna. Vi menar att det är väldigt viktigt att det är FN som står bakom de militära insatserna runt om i världen och framför allt de insatser som deltar i. FN har ett naturligt stöd i folkrätten. Vi vill att det ska vara FN i stället för enskilda länder, Nato eller EU som leder insatserna. Detta är en förutsättning för att vi i ska acceptera militära deltagande. I det här fallet är det en militär insats som leds av ett enskilt land. Det är dessutom en offensiv och inte fredsbevarande insats som innebär mycket stora risker. Det kan vi i inte ställa oss bakom. Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 1 som innebär ett avslag på propositionen i sin helhet och att inte ska skicka soldater till Task Force Takuba i . 2 (S): deltagande i internationell krishantering bidrar bland annat till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av vår säkerhetspolitiska verktygslåda som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet bäst byggs tillsammans med andra länder. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta viktigare än kanske . deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. Svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Utskottet konstaterar att den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen där säkerhetsrådet inte förmår förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp inklusive systematiskt våld mot kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast det internationella samfundets ansvar att gemensamt förhindra grova övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna principöverenskommelse om skyldigheten att skydda, det som ibland kallas responsibility to protect. Det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i och för ett svenskt deltagande utifrån inbjudan från om att delta i Task Force Takuba och bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium. Enligt den proposition som vi har fått från regeringen kan den svenska styrkan komma att verka även på territorium, under förutsättning att det finns en inbjudan från det landets regering och att nödvändiga avtal har ingåtts. Det framgår av den kompletterande information som utskottet har fått att en sådan inbjudan nu också har kommit till den . Läget i har fortsatt att försämras , framför allt i men även i de norra delarna av landet. Landet präglas av säkerhetsmässiga, politiska, ekonomiska och humanitära utmaningar – minst sagt. Den statliga närvaron är begränsad, inte minst i norra och centrala , med långtgående konsekvenser för människors levnadsvillkor. är ett av världens absolut fattigaste länder. Bland 189 länder på UNDP:s index över mänsklig utveckling kom 2019 på plats 184. Både i islamiska och Daish har etablerat sig i delar av . I har flera nya grupper bildats, varav vissa har kopplingar till Daish. Bristen på statlig närvaro skapar utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamhet. Terroristattentat inträffar regelbundet, och de är riktade mot såväl civila och maliska säkerhetsstyrkor som den internationella civila och militära närvaron i landet. Konflikter mellan befolkningsgrupper ökar i , bland annat till följd av kampen om krympande naturresurser. Det försämrade säkerhetsläget i bidrar till instabilitet i den kringliggande regionen. Gränsområdet mellan , och , det så kallade tregränsområdet, präglas av svag statlig närvaro, vilket har gjort att möjligheterna för extremistgrupper att för sin rekrytering utnyttja det lokala missnöjet tyvärr är alltför goda. Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Grupper med kopplingar till Daish är verksamma i området. Det har lett till ett ökat antal terroristattacker, inklusive mot civilbefolkningen. En del av området fungerar också som transportled för såväl legala som illegala varor. FN:s stabiliseringsinsats i , Minusma, som också deltar i, inrättades 2013 med stöd av kapitel VII. Insatsens övergripande mål är att stödja genomförandet av fredsavtalet . har bidragit till Minusma sedan just 2015. Med anledning av de motionsyrkanden som finns vill jag påminna om att det framgår av propositionen att den franska styrkan, Operation Barkhane, har ett säkerhetsrådsmandat att ingripa till stöd för Minusma när insatsen är under ett överhängande allvarligt hot. Minusma stöttar i sin tur Operation Barkhane och den regionala G5 Sahelstyrkan. Sambandet mellan de olika operationerna är viktigt att se. De behöver varandra. Man kan inte satsa på antingen den ena eller den andra. Det svenska styrkebidraget till Task Force Takuba planeras uppgå till högst 150 personer på plats i insatsområdet och bland annat omfatta förmågor för en snabbinsatsstyrka inklusive egna helikopterresurser samt ha förmåga för skydd och bevakning. Bidraget kommer också att ha möjlighet att bidra med exempelvis transportflyg och kvalificerad sjukvård. Bidraget ska vara utgångsgrupperat i östra delen av mittersta men ha beredskap att verka i hela landet. Bidraget beräknas vara på plats . Regeringens uppfattning är att de försämrade säkerhetsvillkoren gör att det snabbt kan uppstå behov av förstärkningar av den svenska insatsen. Den bedömningen delar utskottet. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har fattat beslut om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Därför innebär beslutet att det vid behov kan sändas totalt upp till 250 soldater till den här insatsen, alltså ytterligare 100 stycken utöver grundbemanningen. Utskottet förutsätter att regeringen informerar de berörda utskotten och kammare i anslutning till att en sådan marginal eventuellt tas i anspråk. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag eller krishanteringsinsatser. Utskottet noterar att Försvarsmakten bedömer att hotnivån för terrorism och väpnat våld är hög i och i gränsområdet mellan och , där insatsen kommer att befinna sig. betonas i propositionen från regeringen att svenska förband har en hög förmåga vad gäller egenskydd, hög utbildningsnivå och materiel av hög kvalitet. Det bidrar till att hantera identifierade risker. Det ska inte hymlas med att det här är en farlig insats som svenska män och kvinnor kommer att delta i. De kommer att utsättas för prövningar, och de kommer att utsättas för faror. Det innebär också en stor anspänning för deras släkt och vänner. Jag vill därför rikta ett stort tack både till den personal som kommer att delta och till deras släkt och vänner, fru talman. Ni är alla med och bidrar personligen till internationell fred och säkerhet. Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Med det vill jag yrka bifall till det sammansatta utrikes‑ och försvarsutskottets förslag i betänkande UFöU4. 3 (V) replik: säger i sitt anförande att vi bygger säkerhet tillsammans. Det stämmer helt och hållet. Det håller vi allihop med om. Det största tillsammans vi har i de här sammanhangen, kanske i världen överlag, är FN. FN är vårt absolut största tillsammans. Det här är en insats som leds av ett enskilt land. Den leds av och alltså inte av FN. Är att sälla sig till verkligen rätt väg att gå i sammanhanget, i stället för att hålla fast vid det arbete som vi med ganska goda resultat har gjort i FN-insatsen? 4 (S) replik: Jag håller inte med om att det finns en motsättning här. Det är tvärtom på det sättet att FN har behov av komplement, av att länder och andra organisationer hjälper till att ta det ansvar som vi gemensamt behöver ta i världssamfundet. Vi måste också vara ärliga och säga att FN inte har någon egen stridsledningskapacitet, inga egna ledningsresurser. FN är alltid, på olika sätt, beroende av medlemsstaters och organisationers medverkan för att kunna genomföra insatser. sker de i så kallad FN-regi, med en blå basker på personalen. I andra fall sker de utifrån FN-mandat eller inbjudan av landet och genomförs av ett eller flera medlemsländer, som i det här fallet. Jag ser inte någon motsättning i det. De kompletterar varandra. Det är dessutom så att de två olika operationer som vi ska ingå i har att samverka med varandra, är beroende av varandra och behöver varandra. 5 (V) replik: Jag tackar för svaret. Vore det inte en bättre väg att gå att lägga de resurser som vi lägger på den franskledda insatsen på FN-insatsen i stället? FN är definitivt sina medlemsländer, men detta är också resurser som vi har och som vi nu väljer att lägga någon annanstans i stället för att gå in och stärka den insats som finns i . Jag skulle också vilja fråga hur han ser på detta med att när det finns många olika insatser i ett land blir det svårt för befolkningen att se skillnad. Vi har sett det exempelvis i , där det uppstod problem med att det var väldigt många olika styrkor inne . Hur ser på den problematiken? 6 (S) replik: Är det bättre att samla och lägga alla resurser i FN? Ja, det kan man tycka. Men kommer vi att hinna göra det så att vi hinner fram med hjälp i denna konflikt? Jag är tveksam till det. Jag tror att vi i det här fallet får konstatera att den bästa lösningen just nu är att agera i flera olika spår. Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Skillnaden på olika insatser är absolut ett problem – i synnerhet så som det har varit i , där det har förekommit insatser som haft helt andra ambitioner och uppdrag från avsändaren än vad som har varit beslutat av FN. Det ska naturligtvis helst inte vara någon skillnad alls. Befolkningen ska kunna känna sig trygg med vad all internationell närvaro i ett land innebär, nämligen att den är till för att hjälpa dem och skapa en god säkerhet för dem. Det har inte alltid varit så man uppfattat det i exempelvis . Det finns mycket att säga om olika insatser där. Men låt oss i så fall lära av de misstagen och se till att inte upprepa dem i , och helst inte heller fortsätta dem i . 7 HANS (M): var det , veterandagen, numera och efter viss strid i officiell flaggdag i . Årets högtidligheter på i fick dock ställas in – beklagligt men begripligt givet pandemin. Det finns annars all anledning att fira de svenskar – kvinnor och män – som tjänat vårt land utomlands. De har verkat för freden. De har tagit post för humaniteten. De har sänts iväg för och vårt lands intressens skull. Det finns goda skäl att bära dessa känslor och denna respekt med sig som veterandagen föder då vi ska debattera och besluta om att sända specialsoldater iväg på en svår insats till . Det handlar om bidrag till den franskledda insatsen Task Force Takuba i . Vi moderater ställer oss bakom regeringens förslag. Vi gör därmed gemensam sak med Socialdemokraterna och . Det är en styrka att inom försvars- och säkerhetspolitikens område kunna visa på parlamentarisk bredd. Men gör inte detta alldeles okritiskt, fru talman. Det handlar exempelvis om hur coronan påverkar själva insatsen och dess genomförande och om hur länder som lovat att delta kommer att uppfylla sin del. Och ytterst är det alltid en fråga om resurser och adekvat materiel, där det går att uttrycka sin besvikelse över att regeringssidan trots av förhandlande inte orkade, ville eller hade förmågan att samla partier bakom en överenskommelse när ett nytt försvarsbeslut nu ska fattas av . Den pandemi som drabbar och världen får stora konsekvenser, även säkerhetspolitiskt. Gemensamma övningar ställs in, och resurser riktas om för att stödja nationell krisberedskap. ökar hoten från påverkansoperationer, och frågan om säkerhetsrisker i samband med direktinvesteringar i strategiska sektorer aktualiseras genom risken för fientliga uppköp. I såväl som globalt utmanas våra etablerade samarbeten. Parallellt med det förändrade omvärldsläget består flera av de säkerhetshot som påverkat och EU under det gångna decenniet, med ett instabilt läge i såväl vårt östra som vårt södra närområde. Den franska specialförbandsinsatsen Task Force Takuba syftar till att möta det ökande säkerhetshotet från väpnade terrorgrupper i i . Det är ett centralt säkerhetsintresse för . Försvarsmaktens internationella insatser måste dock alltid ställas i relation till de nationella behoven. Det blir särskilt viktigt i när måste bygga upp förmågan på hemmaplan. I det rådande läget är det även av stor vikt att Försvarsmaktens förmåga att stödja samhällets krisberedskap inte försämras. Det handlar om såväl logistik, underhåll och transporter som sjukvårdsresurser. Och det är i ljuset av detta ett nytt försvarsbeslut måste ses. Vi moderater kommer därför aldrig att medverka till ett kommande underfinansierat beslut. Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Därtill får inte heller hälso- och säkerhetsläget för de medverkande soldaterna kraftfullt försämras. En central fråga i sammanhanget rör även andra länders styrkebidrag i ljuset av pandemin, då det är betydelsefullt att fler samlas i insatsen. Tanken var på ett tidigt plan att exempelvis skulle delta, något som sedan inte visade sig vara aktuellt. Det är viktigt att se det svenska deltagandet i insatsen som ett led i våra förpliktelser inom ramen för artikel 42.7 i . Det svenska engagemanget i måste ställas i relation till det säkerhetspolitiska samarbetet med EU, inom EU och särskilt med . Det är solidaritet, inte neutralitet, som gäller. Det blir än viktigare för att beakta i av ökad osäkerhet. Ett vitalt svenskt intresse handlar om vår förmåga att samla ett brett europeiskt engagemang kring de säkerhetspolitiska hot som påverkar oss här i vår del av , i , såväl som i . Då är det också avgörande att vi förmår att visa ett starkt engagemang för det som händer i och söder om , vars utveckling också har en långsiktig bäring på . Vi räknar med att andra länder i händelse av kris eller krig ska bistå oss, och då måste vi också ha förmåga att bistå våra vänner och allierade i händelse av kris eller krig för dem. Olika samarbeten får konsekvenser. Det är därför särskilt angeläget att regeringen framöver i en skrivelse återkommer till med att beskriva samarbeten med viktiga länder som , och – projekt som Joint Expeditionary Force med , European Intervention Initiative med och Framework Nations Concept med – på ett mer samlat sätt. Vi måste se engagemang i världen som en helhet. Vårt land deltar genom flera insatser i , bland annat inom ramen för FN:s stabiliseringsinsats Minusma och EU:s utbildningsinsats EUTM. Men vi är också en av de största biståndsgivarna. Erfarenheterna från visar här på betydelsen av en god koordinering mellan bistånd och militära insatser för att ge maximal effekt. Utvecklingen i den aktuella regionen präglas av svåra utmaningar med omfattande humanitära konsekvenser. Det instabila läget och hoten från terrorgrupper påverkar även och EU:s säkerhet. Frånvaron av fred leder till flyktingströmmar, i av omfattande utmaningar på migrationsområdet. Instabilitet, våld, terror, okontrollerade flyktingströmmar – allt detta är realiteter! Då är det rätt och riktigt att agera och medverka. Det får dock inte råda några illusioner om insatsens komplexitet. befinner sig i ett svårt läge. Svenska soldater i internationella insatser bidrar på ett ovärderligt sätt till säkerhet och skapar förutsättningar för fred och utveckling i en osäker värld. Trupper, soldater och utsända utomlands förtjänar vårt stöd och vår respekt, inte bara genom att vi ännu tydligare på alla sätt manifesterar som vår nationella veterandag utan också genom att varje annan av årets dagar är av respekt för våra veteraner och att politiken ger försvaret i bred bemärkelse tillräckligt med resurser. Det senare är en kommande kamp att föra här i . Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i På grund av pandemin kommer endast 55 ledamöter att rösta här i kammaren och därmed ställa sig bakom detta beslut. För egen del hade jag helst sett många fler för att tydligt manifestera att det är vi i som ska axla ansvaret för denna insats. Jag kan försäkra, fru talman, att jag åtminstone för de moderata ledamöterna har understrukit det delade ansvaret och att det är vi som riksdagsledamöter som står bakom detta beslut. Med det vill jag också uttrycka min stora respekt för dem som under denna insats kommer att tjäna intresse i . Vi är med er i tanken, och vill se er åter hemma i . Ni förtjänar ett värdigt firande av och alla år därefter. 8 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 som innebär ett avslag på regeringens proposition. Vi debatterar det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 4 om svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i . Jag skulle dock vilja börja mitt anförande med att rikta ett tack till alla de kvinnor och män som genom sitt deltagande i någon av våra internationella insatser stått upp för fred, frihet och demokrati. har tagit ett stort ansvar och bidragit med personal och materiel till dessa insatser . Våra veteraners slit, hårda arbete och engagemang har lagt grunden för det goda renommé som svenska soldater erhållit internationellt. Ett kvitto på detta är förfrågningar som den vi debatterar just där vår personal och våra förmågor efterfrågas av andra. Även om vi kommer att rösta nej till propositionen vill jag rikta ett tack till de soldater, män och kvinnor, som förmodligen kommer att delta i den här insatsen – det verkar ju finnas en majoritet för den – för deras bidrag. Ett stort tack!