prot · H80924 · 2020-10-20 00:00:00 — Det står vidare, och det är balansgången: varvid nationella omständigheter och rättvise- och solidaritetshänsyn ska beaktas. Vi delar inte uppfattningen att det bara ska gälla på kollektivnivå. För att säkerställa att det faktiskt blir så måste alla uppfylla det. Länderna har dock uppenbart helt olika förutsättningar, till exempel det kolberoende . Man har ett annat åtagande och ackord än har. När det gäller är det klart att demokrati är viktigt. Jag hinner inte läsa igenom det , men tveklöst är demokrati en grundpelare i ett samarbete. 22 (L): Jag ska också bidra till sifferbingon. Statsministern säger i sitt inlägg att vill se en minskning på . Det är jag glad för. Statsministern säger också att vi gärna ser en högre ambition, med sikte på 65. Personligen hade jag gärna sett . Vi behöver minusutsläpp i en någorlunda nära framtid för att få bukt med klimatförändringarna. Jag är därför glad över att statsministern öppnar för ytterligare ambitionshöjningar. Det verkar förekomma lite frågetecken i kammaren om vad som är position. Som jag har förstått det är den ganska tydlig. Vi vill ha en minskning på 60–men är i ett förhandlingsläge beredda att backa till . Det är för mig en tydlig position. Det är inte konstigt att man är beredd att backa men kan tala om för andra länder att man har en hög ambition. Det kan ju göra att andra länder vågar uttrycka sina kanske högre ambitioner på ett sätt man inte skulle göra om man bara förhöll sig till precis det man här och kan få igenom. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Det handlar såklart om vad man säger vid förhandlingsbordet, vilka officiella papper man lämnar in och så vidare. Men en förhandlingssituation handlar ju också om vad de olika delegationerna säger sinsemellan utanför förhandlingsrummet och vad statsministern säger till sina kollegor vid kaffemaskinen och i andra situationer. Uttrycker statsministern då ambitionen om en högre målsättning än om det skulle gå? 23 Statsminister (S): Det är riktigt som påpekar att också andra länder säger ungefär som vi, till exempel . I råder det ingen tvekan om vad det vi säger betyder. Men här lyckas jag tydligen inte förklara, och det får jag ta på mig. Det handlar alltså om . Inför ett möte i finns ett förslag till slutsatser, som också får. Vi har drivit på för , och står det med. Men vi vet att det kommer att bli tufft, för två tre medlemsstater kommer inte att vilja det här. Då tycker vi att det är viktigast att ge detta stöd. Skulle vi nu säga att det är något annat vi vill ha stöd för kommer hela processen att försvåras. Vi kan ändå ge uttryck för att vi tycker att det borde vara högre. Men för att komma någonstans och kunna leverera något, som ändå är en substantiell förändring, är det detta som gäller. Jag tycker nog att det går att hålla båda dessa perspektiv i tanken. 24 (L): Jag tackar statsministern för svaret. Något annat som kommit upp i diskussionen är att minskningar på 55, 60, 65 eller för den delen innebär kostnader. Det kräver investeringar i till exempel negativa utsläpp, något som Liberalerna har drivit på för i januariavtalskretsen. Den stora kostnaden för klimatförändringarna är dock inte den som blir för att man måste fånga in koldioxid eller för att man måste ställa om ekonomin. Den stora kostnaden uppstår ju om vi inte löser klimatkrisen och drabbas fullt ut av de enorma fasligheter och faror som klimatkatastrofer över hela vår kontinent och hela vår värld innebär. Hur ser statsministern och regeringen på denna avvägning? Har vi råd att inte höja klimatambitionerna? Jag och Liberalerna tror inte det. Kostnaden för att inte höja ambitionerna är högre än kostnaden för att ställa om till tuffa ambitioner. 25 Statsminister (S): Det uttrycket kanske jag borde ha använt själv i början, för det är precis så vi ser det. Det är en alternativkostnad. Det är där jag menar att vi är. Jag tror att vi är vid en tipping point där allt fler nu ser att det vore katastrofalt att inte göra det rätta . Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Visst krävs investeringar i energisystem och ny teknik av allehanda slag. Det krävs utbildning. Det krävs en omställning – det är ingen tvekan om det. Det krävs också att man ger möjligheter till människor att göra rätt. I har vi bonus–malus-systemet, och vi ger stöd till solcellsutbyggnad. Detta är investeringar, och när vi gör investeringar kommer, som jag sa tidigare, också den nya tekniken och de nya möjligheterna. Det är de som kommer att leda oss framåt och göra att vi inte bara gör rätt gentemot barn och barnbarn och, för den delen, oss själva utan också gör något smart. Det är här framtidens välfärd finns. Det är helt rätt perspektiv. 26 (S): Tack, statsministern, för en tydlig återrapport! Inledningsvis vill jag tacka statsministern för bra svar på mina frågor i , då vi hade ett öppet sammanträde. Då skildrades det som vi själva gör i svensk industri. Statsministern nämnde stål utan kol, stödjande och sökande av många likasinnade för att få en offensiv hållning i klimatarbetet, gröna klimatfonder, utvecklingsbistånd och roll som en stormakt i klimatomställningsarbetet. Klimatarbetet handlar ytterst om liv och hälsa. fastnar vi ofta i procentsatser och koldioxidreduceringar. Jag tänkte i min tur lyfta blicken något här och prata om kronor och ören. En aktiv klimatpolitik är också en politik för framtidens jobb, tillväxt och exportframgångar. En stor del av våra företag har fattat det här med klimatomställning, särskilt i ingenjörslandet . Jag menar att svaga och låga klimatmål gör skada för våra framgångsrika svenska företag, riskerar exportmöjligheter och hotar jobb, konkurrensfördelar och tillväxt. Fler jobb ger mer tillväxt, och fler jobb och mer tillväxt ger mer välfärd för oss alla. När det gäller statsministerns alla möten och samtal med europeiska motsvarigheter i allmänhet och i i synnerhet: I vilken grad ligger tyngdpunkten just på dessa frågor – konkurrensfördelar, tillväxt och gröna jobb? Och i vilken grad delar andra länder höga klimatambitioner? 27 Statsminister (S): Jag börjar med framtidens jobb, för det är så vi ser det: Här ligger bland annat framtidens jobb, förutom att göra det rätta för klimat och miljö. har vi 25 handslag, tror jag, med olika sektorer i näringslivet som vill vara med och göra sitt för att rita vägen framåt. Det finns affärsmodeller som bygger på detta. Om man går , eller kanske bara fem, ser man att det var en helt annat inställning. Det är här affärerna ligger. Det är en otrolig drivkraft i detta. Vilken tyngdpunkt ligger då ute i och framför allt i ? Ja, jag skulle säga att de flesta tänker åt det hållet. Sedan finns det en skala också där. Det finns de som är mer oroliga därför att de har en större utmaning. Jag har sagt det , och jag har sagt det till dem direkt och i andra sammanhang: Detta har jag respekt för. Med ett stort kolberoende för energin är det klart att man har ett tuffare åtagande att ta sig ur det. Det är därför som vi behöver hjälpas åt och visa att vi kan stötta varandra i omställningen. Men vi måste bestämma oss för i vilken riktning vi ska gå, för precis som från Liberalerna sa här tidigare är alternativet mycket värre. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Vi har en tyngdpunkt på att det är en positiv utveckling som vi har framför oss, men mellan det och dem som är mest oroliga finns en hel skala. gäller det att fortsätta, inte minst vad gäller att få budgetarbetet att fungera rätt och att få omställnings- eller återstartsarbetet, med det stora paketet, att också bli grönt. Det är så det är uttalat – att det måste bli grönt. Då kommer vi att få mer och mer investeringar som leder rätt, och allt fler kommer att bli säkra på att det är rätt väg att gå. 28 (S): Tack, statsministern, för bra svar! är ett relativt litet, öppet och exportberoende land i ena hörn. Vi är ett ingenjörsland och vill vara ett föregångsland även på klimatomställningsfronten. Det bubblar i klimatomställningsarbetet där ute, från ABB till – från A till V. Som ett exempel lanserade sin 33-lista med nya framgångsrika företag, och där var det flera goda exempel på allt från solceller till värmeväxlare och elmotorcyklar. Och härifrån har vi och , som lanserade sin helt elektrifierade lastbil för framtidens transporter. 29 Statsminister (S): Det är detta positiva anslag vi måste ha. Vi inte bara måste ha det, utan vi ska ha det därför att det är viktigt ur klimat- och miljösynpunkt. Det är också det som leder framåt. Det är därför som vi på transportområdet, inom energi och uppvärmning och i industrin och jordbruket ska gå mot klimatneutralitet. Där har tuffare mål än EU, men det är det övergripande målet. Sedan ser vi till att det sätts upp delmål framåt i tiden för alla sektorer. Med de senaste insatserna som kommer att göras ser vi att vi nu har en rejäl chans att nå målet inom transportsektorn, nämligen en minskning . Ju fler som ser detta, desto fler tror på att det inte bara är möjligt utan också riktigt bra. 30 (MP): Tack för redogörelsen! EU måste vara ledande i den globala omställningen till klimatsmarta samhällen och genomförandet av . I denna ledarroll ligger att driva på för att andra länder ska kunna höja sin ambitionsnivå. Klimatomställningen kommer att kunna stimulera till en hållbar ekonomisk och social utveckling, bidra till hälsosammare livsmiljö och biologisk mångfald, generera arbetstillfällen, förbättra EU:s energisäkerhet med mera. Det är oerhört bra att regeringen är helt enig i ambitionen att höja klimatmålet och att utsläppen ska minska med , med sikte på −65. Kommissionens förslag om kan bli ett golv. Det blir ett viktigt och framsynt nytänkande i klimatpolitiken som visar på den riktningen. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– sökte mandat i miljö- och jordbruksutskottet och inför förhandlingarna i miljörådet om EU:s klimatlag. Det kanske var detta som gjorde att många ledamöter blev lite förvirrade. I miljörådet behöver ju inte alla vara eniga, utan där är det en majoritet som fattar beslut. Jag vill fråga statsministern: Hur ser du på möjlighet att samverka med likasinnade länder för högre klimatmål i EU? Och hur ska det gå att nå framgång på decembermötet? 31 Statsminister (S): Vi var elva när vi kom till mötet, och sedan kom det fram en tolfte och sa: Varför fick inte vi vara med? Jag sa att alla fick vara med och att det var öppet och bara att kliva på. Och så blev vi tolv. Det kan naturligtvis bli tretton, fjorton eller femton också. Jag ser alltså stora möjligheter. Det är redan en stor grupp, och arbetar vi systematiskt tillsammans för att se om vi kan få fler som kommer fram med samma budskap till december. Detta tror jag att vi har möjlighet att göra i en eller annan form – att man är med på detta. Jag ser som sagt att de allra flesta vill stödja detta mål. Då är naturligtvis frågan hur vi gör med dem som inte ser detta , eller som kanske av olika orsaker inte ser att det är möjligt. Det är en nog så viktig fråga just för att det måste bli enhällighet. Där pekar vi på, vilket vi också har gjort tidigare, de möjligheter som vi har i budget och på andra sätt att stötta den omställning som är nödvändig hos alla och som innebär längre kliv för några länder. Där behöver man inte minst fördjupa de nationella analyserna, så att EU, och inte minst kommissionen och andra, kan hjälpa dessa länder i fråga om att det är detta som kommer att krävas. Då tydliggör man denna bild, och då vet man också vad ackordet är och vilket stöd som kan komma att behövas. Jag tror att denna diskussion nu är nog så viktig för att vi ska kunna gå till ett ganska snabbt beslut . 32 (MP): Perspektivet rättvis klimatomställning tror vi från sida är oerhört viktigt för att nå en bredare uppslutning bakom ett skärpt klimatmål i EU. Omställningen till ett klimatneutralt och hållbart måste påskyndas. Alla sektorer behöver involveras. Och detta behöver genomföras på ett samhällsekonomiskt effektivt och inkluderande sätt. Självklart måste man också nå långsiktigt hållbara offentliga finanser. Hur ser statsministern på det faktum att det också behövs ett jämställdhetsperspektiv och ett mer inkluderande perspektiv i klimatomställningen? 33 Statsminister (S): Jämställdhet är en grundpelare på alla politiska områden. Denna översyn och analys ska därför naturligtvis också göras. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Jag tycker att den stora styrkan ligger i ett inkluderande. Det gäller att få så många som möjligt att känna sig inkluderade och med på vagnen. Därför är det som vi nu gör i med de olika handslagen med näringslivet en styrka, som inte minst har jobbat mycket framgångsrikt med. Då blir det nämligen ett ägarskap. Det är också därför som stödet till solceller, laddstolpar och så vidare är så bra och gör att människor känner att de är med. Människor vill göra rätt och har också möjlighet och råd att göra rätt. Ju mer inkluderande och ju mer styrka vi får i omställningen, desto snabbare kommer det att gå. 34 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. Brexitförhandlingarna mellan och går in i en minst sagt kritisk fas. Det finns egentligen ingen tid kvar att spela på, eftersom det måste finnas ett avtal . Att det blir ett avtal som möjliggör en så friktionsfri handel som möjligt över gränserna ligger i både EU:s och intresse. Coronapandemins enorma ekonomiska skadeverkningar borde rimligtvis ha gjort att det finns ett större intresse från båda parter att kompromissa. Ett avtalslöst läge skulle få förödande konsekvenser för många företag som redan nu kämpar för att hålla sig flytande. Det krävs verkligen att båda parter gör sitt bästa för att nå en kompromiss. Något annat vore ett svek mot alla företag och anställda som riskerar att drabbas hårt. Statsministern har berömt den övergripande enigheten i förhandlingarna i EU-27 och lyft fram att det är en styrka att vi är eniga i dessa förhandlingar. Det har också varit en ledstjärna för EU att ha en förhandlingsposition som främst håller sig till EU-ländernas gemensamma intressen. Då tycker jag att det är oroväckande att fiskefrågan har kommit att bli den fråga som riskerar att stjälpa chanserna att nå ett avtal. Fisket som ett fåtal EU-länder bedriver på brittiska vatten är av tämligen begränsad ekonomisk betydelse. Självfallet ska EU driva alla medlemsstaters intressen. Men det vore inte rimligt om avtalet stjälps på grund av fisket. Statsministern sa tidigare här i sin återrapport att det är ett stramt uttalande i slutsatserna. Jag undrar därför vad det betyder. Jag undrar också vad statsministern gör för att försöka lösa upp de knutar som verkar finnas och som står i vägen för ett avtal med . 35 Statsminister (S): Jag ska börja med det som sas i slutet av anförandet om att lösa upp knutar. är naturligtvis aktivt . Men sedan måste förhandlingarna skötas via och hans team. Vi har dock haft en långvarig bilateral kontakt med och med andra för att se vad som går att göra. Det som jag menade gällde inte minst efter reaktionerna från och att man där bedömde att slutsatserna var för strama. Man kan alltid diskutera detta. Men det är ingen tvekan om vad vi vill: ”Council reaffirms the union’s determination to have as close as possible a partnership with the ” och så vidare. Vi ger tydligt uttryck för detta men även att också måste ändra sina positioner här. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Fisket är det område där det mig veterligen inte har hänt någonting och där det är stand still. Det är riktigt att det inte är de största sektorerna, men de är nog så viktiga. Man får ha respekt för det, även för svenskt vidkommande, men inte minst för de länder där hela fiskesektorn är beroende av tillgång till brittiskt vatten. Det är några länder som har det. Försvinner det, försvinner hela fiskesektorn. Det är därför som denna fråga är så pass viktig och het. Det är kanske den fråga som håller närmast, och man vill lösa de andra först. Vi alla behöver nog tillsammans fundera på hur man tar sig an fisket men också tvisteregleringen och level playing field, så att det blir ett avtal. Just nu ser det inte bra ut; det är bara att konstatera. Men vi måste fortsätta att se till att göra detta möjligt. 36 (M): Jag tackar statsministern för svaret. Jag håller med om att vi har stor respekt för alla de tre delar som lyfts fram – lika villkor, styrning och fiske. Men fisket är inte av lika stort intresse för alla i EU-27. Det var detta som var min poäng. Vi har varit överens i om ståndpunkt, och vi har genomgående varit lojala med EU:s förhandlingslinje. Det har förmodligen inneburit att även har fått lov att lägga band på sig i vissa avseenden som vi tycker är viktiga i dessa förhandlingar. har president öppet lovat att han inte kommer att gå med på något avtal om det skulle innebära några förändringar jämfört med franska fiskebåtars tillgång till brittiskt vatten. Då tycker jag, precis som statsministern, att det inte ser bra ut att det inte blir ett avtal. Vad får detta för konsekvenser? Är det rimligt att just fisket skulle kunna riskera att stjälpa ett avtal? 37 Statsminister (S): Vi har här sagt: En för alla, alla för en. Alla länder har denna sammanhållning, och den har varit helt avgörande så här långt. får vi se om det bär ända in i mål. Men hade vi inte haft den tror jag att det hade spruckit för länge sedan. Därför är det nog viktigt att vi håller ihop. Det gäller även fiskefrågan. Det är också så vi utrycker det, att vi måste hålla ihop. Annars kan någon börja ge sig på en fråga och någon annan på en annan fråga. Då blir det helt plötsligt en bilateral förhandling, och det vore olyckligt. Vi vill hålla ihop, och vi ska hålla ihop. Sedan kan man fråga sig hur viktigt det är. Man får ha respekt för människors utkomster. Och om vissa länder är helt beroende av detta fiske och det inte finns något annat, då är det allvarligare för dessa länder. Men jag tror att om det finns en vilja finns det möjlighet att lösa även denna fråga. Just nu tror jag att man måste se de tre delarna tillsammans. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– Protokollet för justerades. § 3 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 4 Meddelande om särskild debatt med anledning av kriminalvårdens stabsläge och kapacitet Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en särskild debatt med anledning av kriminalvårdens stabsläge och kapacitet anordnas . Från regeringen skulle justitie- och migrationsminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt med anledning av kriminalvårdens stabsläge och kapacitet Kriminalvården har varnat för att antalet intagna i häkten och anstalter kommer överstiga de platser myndigheten har tillgängliga. Generaldirektör redogjorde i att myndigheten nu går upp i stabsläge för att försöka hantera krisen myndigheten befinner sig i. Kriminalvårdens prognoser ger dessutom stöd för att denna kris och nuvarande stabsläge kommer att fortsätta . Generaldirektören framför bland annat att myndighetens grunduppdrag utmanas kraftigt. Detta omfattar det återfallsförebyggande arbetet, att upprätthålla säkerheten, samt möjligheten att ta emot och inkapacitera misstänkta och dömda. En länge bortprioriterad och underdimensionerad kriminalvård innebär att myndighetens verksamhet blir lidande. Myndigheten har även tidigare rekommenderat att senarelägga eller avstyrka nödvändiga straffskärpningar, då faktiska platser inte motsvarar antalet intagna som förväntas. Kriminalvården bör som regel ges de medel som krävs för att planera och utforma verksamheten för att omhänderta samtliga som döms till straff. Då senfärdigheten att anslå tillräckliga medel medfört den kapacitetsbrist som är uppenbar finns anledning att debattera det akuta läge Kriminalvården befinner sig i och hur regeringen behöver agera framgent. I syfte att läka den brist som trots redan vidtagna åtgärder kvarstår bör ytterligare aspekter debatteras. Detta rör bland annat hyrande av anstaltsplatser utomlands, att avveckla hyresförhållandet mellan Kriminalvården och Specialfastigheter, eller att tillåta privata aktörer att bygga anstalter som Kriminalvården sedan får hyra. begär därför en särskild debatt med anledning av kriminalvårdens stabsläge och kapacitet. § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2020/21:56 Interpellation 2020/21:56 Infranord av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 6 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:RS2 till § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:KU3 En moderniserad radio- och tv-lag 2020/21:KU4 Några sekretessfrågor på finansmarknadsområdet 2020/21:FiU9 Riksrevisorns årliga rapport 2020/21:FiU12 Tillfällig ändring i Första–Fjärde AP-fondens placeringsregler med anledning av covid‑19 2020/21:FiU29 Några frågor om clearing av OTC-derivat och om transaktioner för värdepappersfinansiering 2020/21:FiU31 Medgivande för att ge kredit till IMF 2020/21:FöU3 En effektivare 2020/21:AU3 om effektiviteten i förmedlingsverksamheten 2020/21:AU4 hundraårsdeklaration för framtidens arbetsliv 2020/21:NU8 om utländska subventioner på den inre marknaden 2020/21:SkU4 Delegationsbestämmelser för och och några ändringar i fråga om informationsutbyte på skatteområdet 2020/21:SkU2 om RUT-avdraget 2020/21:SkU6 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:33 Avgifter vid återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar 2020/21:35 Regelbundna överväganden av vårdnadsöverflyttning och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden 2020/21:36 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning 2020/21:37 Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt med anledning av skr. 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen 2020/21:3720 av m.fl. (V) 2020/21:3722 av m.fl. (M) 2020/21:3728 av m.fl. (SD) 2020/21:3731 av m.fl. (C) med anledning av skr. 2020/21:10 om flerbarnstillägget i barnbidraget 2020/21:3723 av och (båda SD) 2020/21:3732 av och (båda C) § 9 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:63 Ett centralt skuldregister av (SD) till statsrådet (MP) 2020/21:64 brott mot mänskliga rättigheter i av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:65 Slutförvar för använt kärnbränsle av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:66 Nedskräpning och brottslighet vid bärplockarläger av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:67 Stöd till ungdomsorganisationer av (V) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:68 Den turkiska regimens expansiva utrikespolitik av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:235 Åtgärder mot matchfixning av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:236 Höjd åldersgräns för vattenskoter av (V) till infrastrukturminister (S) 2020/21:237 Skattebefriade elbussar av (V) till finansminister (S) 2020/21:238 Kemikalieskatten av (SD) till finansminister (S) 2020/21:239 Valet i av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:240 Skattebefrielse för grödebaserade biodrivmedel av (KD) till finansminister (S) 2020/21:241 Kontroll och inspektion av skyddsrum av (M) till statsrådet (S) 2020/21:242 Konsumentskyddet vid kirurgiska skönhetsbehandlingar av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:243 Kommunernas hantering av barnärenden av (SD) till socialminister (S) 2020/21:244 Folkrättsbrott mot och Republiken av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:245 Säkerheten vid till följd av Twitterattacken av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:246 En humanare bedömning för riskgrupper av (SD)