prot · H80934 · 2020-11-12 00:00:00 — Man har i de allra flesta fall lånefinansierat sitt bostadsköp, och bostäderna är ett stort privatekonomiskt värde. Fastighetsägarna släppte en rapport som visade att av Sveriges bostadsrättsföreningar har utsatts för ekonomisk brottslighet . Detta visar vikten av att vi stärker lagstiftningen på det här området på en rad olika sätt för att både stärka de privatpersoner som är medlemmar i en bostadsrättsförening och se till att samhället ska kunna fungera i stort. De lagändringar som man syftar till här gäller både aktiebolag och ekonomiska föreningar. Bland annat innebär de att en särskild granskare eller minoritetsrevisor ska kunna utses av . Utan att först behöva behandla frågan på en stämma ska man kunna ta fram en granskare för att granska föreningsekonomin. Man inför ny lagstiftning för att motverka att en majoritet bordlägger ett sådant ärende. Det krävs att av medlemmarna i föreningen begär det för att det ska genomföras. Det är viktiga åtgärder som behövs efter det som vi har läst i medierna om vad som kan hända i en bostadsrättsförening och hur mycket det kan påverka de enskilda medlemmarna där. Lagändringen träder i kraft . Det finns flera exempel på hur bostadsrättsföreningar har blivit kapade och plundrade. Man har tillskansat sig ekonomiska medel genom att ta över bostadsrättsföreningar. Ett exempel är bostadsrättsföreningen i , där man tillskansade sig . Det ledde givetvis till höjda hyror och minskat marknadsvärde för dem som äger bostadsrätterna. De kanske inte ens har möjlighet att göra sig av med sina bostadsrätter. Det är en ytterst allvarlig situation som man verkligen behöver beakta i sammanhanget. Detta har gjort det möjligt för den organiserade brottsligheten att få tillgång till nya ekonomiska medel, och det får också som konsekvens att bostadsområden förslummas i och med att bostadsrättsföreningarna inte underhålls på det sätt som skulle ha varit fallet i en förening där man verkligen har ett intresse för sin egen bostad. Ett ändamålsenligt minoritetsskydd i aktiebolag och eko-nomiska föreningar Detta är allvarligt på många vis, både för samhället och för enskilda personer. Vi behöver såklart följa utvecklingen efter införande av lagförslaget, så att det ger tillräckligt ekonomiskt skydd och inte påverkar föreningarna negativt när det gäller det ekonomiska. Vi kommer givetvis att återkomma till med förslag på en utredning om ny lagstiftning om det finns skäl till det efter en granskning av hur den nya lagen fungerar efter att den har trätt i kraft. ställer sig bakom utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 7 Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa betänkande 2020/21:UbU5 Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa (prop. 2019/20:182) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 8 Statsministerns frågestund 19 (M): drar nu in över stora delar av igen. Smittspridningen ökar dramatiskt både här och i andra länder. Då måste vi samla ihop oss och samarbeta oss igenom krisen igen, samarbeta mellan riksdag och regering, mellan regering och opposition, mellan staten, kommunerna och regionerna. Det är tid att hjälpas åt, inte att peka finger. Därför var det inte helt imponerande att höra socialministern i skylla vårens haveri med coronatestning på landets hårt arbetande regioner. Det är ovärdigt, för det var inte sant. Och i kris tar man ansvar och leder, i kris svär man sig inte fri från ledarskap. Jag förutsätter att det var sista gången vi hörde sådant. Men för att kunna samarbeta och hjälpas åt måste man veta vad som är strategin, och den är just nu inte helt uppenbar. Det kommer dubbla budskap om vad som gäller, olika signaler från vecka till vecka, lättade nationella restriktioner om folksamlingar ena dagen som motsägs av hårdare regler . På gårdagens möte ställde jag frågan vad som egentligen är den svenska strategin och vilken analys som just nu ligger bakom den strategin. Jag fick då svaret: att göra rätt sak vid rätt tillfälle. Med all respekt, det är aldrig en dålig idé att göra rätt sak vid rätt tillfälle, men det är en förutsättning för framgång i alla strategier. Den ger mycket lite vägledning just . Jag ställer därför frågan igen: Kan inför förklara den svenska strategin just nu? Och vad är planen framåt? 20 Statsminister (S): Det är inte svårt, eftersom det är samma huvudstrategi som vi har haft . Målsättningen är att begränsa smittspridning och skydda liv och hälsa. Det måste vara det viktigaste målet. I detta ingår att se till att svensk hälso‑ och sjukvård har de resurser som behövs. En del i strategin är också att lindra följdverkningar för företag och löntagare, att hålla igång samhällsviktig verksamhet, som kan vara transporter och livsmedelsförsörjning, och att lindra oro med bra information. Valet att sedan fatta rätt beslut görs just utifrån denna strategi. Men sedan förändras verkligheten under en pandemis gång, och då måste vi naturligtvis fatta beslut utifrån detta. Man lär sig under en pandemis gång. Det är en stor skillnad på kunskap nu i till exempel sjukvården mot när pandemin började. Det är klart att då kommer det nya beslut och att man ibland får justera beslut. Så måste det vara. Men huvudstrategin är precis densamma, och jag tycker naturligtvis att den är helt rätt. Vad kräver den här situationen? Hur vi gör med nationella, lokala och regionala beslut för att se till att den sociala distanseringen hålls är en huvudfråga . Det är av det skälet som regeringen föreslår förbudet mot försäljning av alkohol , för vi vet att den typen av platser säkert är en del av, inte hela, problemet med smittspridning. Att vi tidigare tog bort förbudet mot besök på äldreboenden berodde på att 86 000 äldre människor hade haft en mycket, mycket svår situation , och vi ville försöka ge dem en möjlighet till ett bättre liv. 21 (M): Jag sa i inledningen av pandemin att vi måste testa, smittspåra och isolera dem som är sjuka och smittade, så att inte landets äldre får bära den samlade kostnaden av total isolering och ensamhet. Det var det bärande skälet för att snabbare än vad lyckades med få igång en riktigt bred testning. Där har vi nu kommit en bra bit på väg. Jag tror inte att någon misstror regeringens eller statsministerns avsikter. Men jag tror att många tycker att det råder otydlighet, en betydande otydlighet. Ena veckan lättar man på flera restriktioner och skickar signalen att nu är nog det värsta över. säger man att vi nu har lokala klusterutbrott med mycket lokala restriktioner som täcker en stor majoritet av landets regioner, och fler står på kö. Sedan lägger man till ett nationellt förbud mot sena krogkvällar. Jag tror att det kan upplevas lite otydligt hur regeringen ser på läget. 22 Statsminister (S): Ja, testning och smittspårning är naturligtvis en central del. Det är därför som vi har anslagit över 9 miljarder för precis detta ändamål i ett samarbete och ett avtal med regionerna för att det ska fungera bättre. Den senaste siffran tror jag är uppe i 233 000 testade . Det är nog väl i nivå med vad andra länder gör. Det är i nivå med vad till exempel gör. Vi behöver förbättra detta ytterligare. Det kräver då en genomgång av infrastrukturen, inte minst laboratoriedelen som är en flaskhals. Där krävs det bland annat bättre samarbete mellan regionerna och de privata som kan utföra detta. Det stämmer att de lokala restriktionerna täcker många . säger att det nu kommer lokalt bestämda råd. De kommer också närmare människor och efterlevs kanske ännu bättre än de centralt beslutade råden. 23 (SD): kom ett nytt pensionslarm. För en stor del av dagens 65-åringar kommer arbete inte att löna sig. Inte ens med det nya pensionstillägget kommer de att få mer i pension än till exempel invandrare som inte har arbetat en enda dag i . En så stor andel av pensionspengarna går till dem som aldrig arbetat i att de som faktiskt har arbetat till och med straffas med lägre pension än de som inte har arbetat. SPF:s beräkningar visar att tre av fyra svenska pensionärer kommer att få en pension som är sämre än grundskyddet, trots det nya tillägget och trots den aviserade skattesänkningen. Min fråga, fru talman, till statsministern är: Varför prioriterar invandring framför de svenska pensionärer som har betalat skatt under ett långt arbetsliv i ? 24 Statsminister (S): Det är en konstig retorik. Under vår regeringstid har pensionärernas inkomst faktiskt ökat rejält, betydligt mer än inflationen. Vi sänker den orättvisa skatten för pensionärer, alltså den högre skatt på inkomst för pensionärer som bidrog till att införa. Vi tar bort denna skillnad, för det tycker vi är vettigt. Vidare höjer vi pensionstillägget. Enligt nuvarande beräkningar ökar både grundpensionen och inkomstpensionen . Hur det blir med premiepensionen vet vi inte riktigt; vi får se hur börsen utvecklas . Det är dock ingen tvekan om att landets pensionärer har fått högre inkomster . Dessutom har regeringen också infört kostnadsfri primärvård för äldre över 85, förbilligat tandvården och sett till att det byggs fler äldreboenden. Pensionärernas villkor har stått i centrum för vår politik eftersom vi menar att man ska ha det bra på ålderns höst. Därför har vi sett till att pensionärerna får det ekonomiskt bättre, och vi vill att de ska fortsätta att få det bättre. 25 (SD): gällde min fråga det faktum att trots de förbättringar talar om kommer tre av fyra svenska pensionärer att få en pension som är lägre än grundskyddet – detta enligt SPF:s beräkningar. Man kan såklart tala om allt bra man har gjort, men trots detta kommer som sagt villkoren att vara sämre. För många kommer de att vara sämre än för människor som inte har arbetat en enda dag i vårt land. Tycker statsminister att detta är rimligt? Jag tycker inte det. 26 Statsminister (S): Det är ju det jag säger: Vi har sett till att inkomsten har ökat. Jag vet inte var uppgiften att tre av fyra skulle ha lägre pension än grundskyddet kommer från. Vi har ökat grundpensionen, och de som har arbetat ett helt yrkesliv får nu tack och lov pensionstillägget. Dessa i skattade pengar kommer att göra mycket för dem. Det är ett betydelsefullt tillskott. Jag kommer inte ihåg det exakta beloppet, men sedan vi tillträdde har pensionärerna fått ett betydande realt tillskott. Vi kommer att fortsätta att se till att pensionärerna får bättre ekonomiska villkor men också bättre villkor på andra sätt, för pensionärerna är värda både en bra äldreomsorg och god ekonomisk trygghet. Det är få, vill jag påstå, som inte kan se att pensionärerna har fått mycket bättre ekonomiska villkor som vi har lett regeringen. 27 (C): Det har gått sedan coronapandemin slog till mot , och den har slagit hårt. I stort sett alla har påverkats på något vis, inte minst av de begräsningar som har införts . Begränsningar är nödvändiga för att bekämpa smittspridning, så är det. Men de måste vara effektiva, förutsägbara och rättvisa. Det som förvånar mig och är att regeringen trots att det har gått inte har sett till att få en effektiv pandemilag på plats utan använder sig av ordningslagstiftningen, en lagstiftning som har ett helt annat syfte än att bekämpa smittspridning. Detta har lett till att operaföreställningar belagts med samma begränsningar som fotbollsmatcher trots att det är helt olika smittspridning det rör sig om. Det har gjort att nöjesparker måste hålla stängt medan djurparker får vara öppna trots att det med all sannolikhet är exakt samma smittspridning på dessa. Det här är bara två exempel; det finns ytterligare ett antal exempel som visar att denna lagstiftning inte fungerar när det handlar om att bekämpa smittspridning. Det är ett stort problem att vi inte har skaffat oss ett effektivt verktyg i smittbekämpningen. Det är också ett stort problem eftersom det minskar människors förtroende för de politiskt fattade besluten. Man förstår inte logiken. Varför gäller det ena här och det andra där? Det drabbar kultur och idrottsliv, och inte minst kostar det pengar för samhället och staten. Min fråga till statsministern är: Varför har vi ännu inte fått en effektiv pandemilag på plats? 28 Statsminister (S): Jag uppfattar att frågan har två delar. Den ena rör de åtgärder som vidtas och som tycker är rätt. Det måste göras begränsningar under en pandemi, vilket påverkar kultur, idrott och så vidare. Vi kan alltid diskutera vilka åtgärder som är rätt, men att det behövs åtgärder tror jag ingen ifrågasätter. Oavsett om vi hade haft en pandemilag eller inte hade vi behövt besluta om åtgärder som begränsar vardagen för att skapa social distansering. Den andra delen rör pandemilagen, och arbetet med den pågår för fullt. Men som alla här i salen vet måste en lagstiftning föregås av utredning och beredning innan den läggs på bord. Det var därför regeringen bad om ett särskilt mandat, ett bemyndigande, utan pandemilag. Vi fick det, men sedan visade det sig att vi inte behövde använda det så mycket. Kanske var det inte så effektivt som alla först trodde. Vi kan inte hasta fram ett lagförslag att lägga på bord innan det är utrett och berett, men arbetet pågår och ska göras så snabbt som möjligt. Men även med en pandemilag hade vi behövt ta obekväma beslut vad gäller begränsning av folksamlingar eller förbud mot alkoholförsäljning. Som sagt, arbetet pågår och görs så snabbt möjligt, men det måste göras grundligt enligt den grundlag vi har att förhålla oss till. 29 (C): Den avgörande skillnaden är att man nu använder ett otroligt trubbigt instrument, ordningslagen, som slår lika för all verksamhet oavsett hur stor risken är att smitta sprids eller vilka andra möjligheter som finns att vidta åtgärder. Det är detta som gör att det blir sådana problem. Ta de exempel jag nämnde med olika regler för djurparker och nöjesparker men samma regler för operaföreställningar och fotbollsmatcher. Regeringen borde ha använt dessa till att få ett effektivt instrument, en effektiv lagstiftning på plats så att vi faktiskt kunde bekämpa smittan. Jag hävdar att vi inte gör det lika effektivt som vi skulle ha gjort om vi i likhet med andra länder hade haft en pandemilag. Det är bra att det efter att väckte ett utskottsinitiativ i socialutskottet kom ett pressmeddelande från regeringen om att man ska börja ta fram en pandemilag. Men det måste ske snabbt. I andra lägen har man snabbt kunnat ta fram en lagstiftning, och är det också snabbt som gäller. 30 Statsminister (S): Det stämmer att ordningslagen har uppenbara nackdelar, och det är precis därför vi arbetar med att förändra lagen. Det är lätt att säga att det måste ske snabbt; det kan alla göra. Men vi måste följa det beredningstvång vi har enligt grundlagen. Det handlar om att begränsa människors frihet. Vi kan inte bara göra begränsning och sedan se hur det går. Det måste utredas, beredas och diskuteras innan ett förslag läggs på bord. Ett dåligt berett förslag tror och hoppas jag att säger nej till, så detta bereds noga. Det är viktiga värden som står på spel. Det är viktigt att effektivt begränsa smittspridningen, men vi måste också stå upp för grundläggande värden i samhället. Det är denna balans som behandlas just . Vi gör det så snabbt vi kan, för vi har ingen anledning att vänta. Men det måste göras ordentligt. 31 NOOSHI DADGOSTAR (V): kunde vi se att otrygga anställningar och arbete på timmar ledde till att coronaviruset spreds snabbare på landets äldreboenden, och fick vi rapporter om att en stjärnkock har utsatt anställda för övergrepp. Det är svårt att säga ifrån om man inte har en trygghet i sin anställning. Det borde vara uppenbart för statsministern att det som behövs på svensk arbetsmarknad är mer trygghet, inte mindre. finns ett avtal mellan två av tre parter på arbetsmarknaden. En och en halv miljon LO-medlemmar är inte med därför att avtalet är för dåligt för dem. är frågan hur regeringen ska gå vidare. Det borde vara självklart att alla parter är med vid en förändring av lagstiftningen, för den gäller alla personer. Oavsett om du är civilingenjör eller undersköterska kommer en ny lagstiftning att träffa dig. Om regeringen går fram utan att alla parter är med har inte längre förtroende för statsministern. Där går vår röda linje. vet att det inte går att driva igenom lagstiftningen utan LO:s stöd. Jag vill höra från att han inte kommer att försöka göra det heller, så att vi kan gå vidare och fokusera på att lösa de riktiga problemen på svensk arbetsmarknad. Kan ge besked om att han inte kommer att köra över LO i frågan om anställningstryggheten? 32 Statsminister (S): Med all respekt: Det har vi ju redan sagt. Både arbetsmarknadsministern och jag har sagt att en lagstiftning på arbetsmarknaden ska fungera för hela arbetsmarknaden, oavsett om man är privat eller offentligt anställd och oavsett om man är akademiker, tjänsteman eller arbetare. En förutsättning för en process med lagstiftning är att ha med alla inblandade. har vi en överenskommelse mellan två parter som LO har sagt nej till. Det är den överenskommelse som finns att arbeta med, och ska den tas vidare i stället för den tidigare utredningen. är detta huvudspåret. I den här processen ska alla vara involverade och lägga fram sina synpunkter, och sedan får vi se var det slutar. Jag har ingen exakt tidtabell, men det blir framåt våren. Man måste få utreda det. Det blir inte i en form som liknar den tidigare utredningen, men det blir en utredning för att komma fram till en departementsskrivelse. Processen ska påbörjas. Vi ska skriva direktiv till den, och sedan ska alla vara med där. Förutom arbetsmarknadens parter blir det säkert Arbetsdomstolen, och andra som också vill vara med och tycka. Låt oss samla in så mycket kunskap som möjligt och arbeta och processa fram ett förslag som kan läggas på bord och fungera för hela arbetsmarknaden. 33 NOOSHI DADGOSTAR (V): Förstår jag statsministern rätt, att han inte kommer att gå fram med ett förslag till utan att det stöds också av LO? Är det så att LO kan framföra och få sina krav tillgodosedda, till exempel att ta bort staplingen av visstidsanställningar och få bort missbruket av hyvling? Är det så jag ska förstå statsministerns svar? 34 Statsminister (S): Exakt vad slutresultatet blir måste processen får visa, men där är LO med. Det är klart att det är så. Det ska läggas fram ett förslag som fungerar och som alla känner skulle fungera också för dem. har PTK antagit det hela, men det kan säkert finnas olika uppfattningar om vad som bra eller mindre bra även bland förbund inom centralorganisationer. Låt oss nu ta , se till att vara så pragmatiska och konstruktiva som möjligt från olika håll och ta fram ett förslag som kan läggas på bord – en ny arbetsmarknadslagstiftning som fungerar för hela arbetsmarknaden. Detta förutsätter en aktiv medverkan av alla parter. Yttrandefrihet och islamistiskt våld 35 (KD): har skakats av en våg av islamistiskt våld. Mordet på den franske läraren har följts av terrordåd mot kristna i och terrorskjutningen i . Skälet är vår yttrandefrihet, den yttrandefrihet som försökte lära ut och som har försvarat. Macron har använt sin yttrandefrihet. Han har uppmanat till att kalla den ondska som drabbat vid dess rätta namn: islamistisk separatism. Det är inte islam, för det är inte muslimsk tro i sig som är problemet utan våldsbejakande sekter. Jag instämmer i uttalande om fördömandet av mordet på den franske läraren, men, särskilt i ljuset av Macrons uttalande, kan jag inte låta bli att notera att statsministern inte nämnde ondskan vid namn. Han lät bli att nämna den radikala islamismen. Mordet på var framhetsat inom de islamistiska parallellsamhällen som existerar i . Patys mördare kände honom inte, hade inga barn på skolan, hade inte sett karikatyren och bodde i en annan del av . Mördaren hetsades till handlingen. Även i finns islamistisk separatism. Hundratals personer lämnade för att ansluta sig till IS, och många hörde hemma i samma stadsdelar. Min fråga till statsministern är: Kan en samhällskunskapslärare på varje skola som finns i visa samma karikatyrer som den franske läraren visade utan att riskera liv eller lem? 36 Statsminister (S): Ja, en svensk lärare ska kunna göra det. Det är viktigt att hela samhället visar sitt stöd för lärarna, oavsett vilken situation det är. Självfallet måste vi stå upp för vår yttrandefrihet och aldrig någonsin acceptera att någon vill begränsa den, eller någon annan frihet heller för den delen, därför att våldsbejakande eller radikaliserade människor tror sig kunna ta över rätten att bestämma vad vi får säga eller inte säga. Nej, det är aldrig acceptabelt. Vi måste stå upp för yttrandefriheten i skolan såväl som i samhället i stort. Lärarna ska naturligtvis känna detta stöd. De ska ha det – ja. Vi har inte sett några tecken på att de inte kan det, men jag vet att det finns problem också i svensk skola med att elever ifrågasätter. Vi har inte sett några tecken på våldstendenser, men det är ifrågasättanden. Då ska lärarna känna stöd, och därför har inrättat en stödmekanism för att lärare ska kunna ta den typen av diskussioner, som kan vara ganska svåra. Vi har också tagit del av ett material som jag nu inte kommer ihåg namnet på men som är utvecklat inom ramen för EU-samarbetet just därför att det är många länder som ser det här problemet. måste vi se till att få ett stöd, en vägledning och en ledstång för exempelvis lärare som behöver ta diskussionen i lektionssalen. Ja, vi ska stå upp för vår yttrandefrihet – det är ingen tvekan om det. 37 (KD): Vi vet från rapporter från lärare att det i skolor där islamismen har fått fotfäste finns tabubelagda ämnen och problem med att undervisa om till exempel Förintelsen, tolerans mot minoriteter och yttrandefrihet, även i frågor som kan anses vara heliga. Min fråga till statsministern var inte om han fördömer våld. Det vet jag att han gör. Min fråga till statsministern var inte heller om han står upp för yttrandefriheten. Det vet jag att han gör. Min fråga var varför statsministern väljer att inte tala rakt ut om våldsbejakande islamism och lyfta fram det på det sätt som gör, som ett av de största terrorhoten mot . Frågan var heller inte om en lärare ska kunna visa en karikatyr, utan frågan var hur statsministern bedömer att det är ställt med yttrandefriheten i och om en lärare kan göra så utan att riskera livet? 38 Statsminister (S): Den yttersta bedömningen av vad som går att göra i olika situationer i olika skolor eller om det finns problem på olika skolor ska inte jag göra. Det finns det. Vi har enligt en del religiösa friskolor där vi ser en radikalisering. Därför är jag emot dem, och jag skulle vilja ha ett stopp för nya religiösa friskolor av bland annat det skälet. Alla religiösa friskolor har inte detta problem, men det finns. Jag menar att det viktiga är att samhället står upp och att staten ger uttryck för det. Vi ska stå upp för vår yttrandefrihet i hela samhället och i skolan, och lärarna måste kunna känna trygghet i den här situationen och känna att de kan och ska göra det. När vi har problem med ifrågasättande i skolor måste vi sätta in speciella åtgärder. De som gör detta bäst är den myndighet som ska stötta skolan och lärarna, nämligen . Det finns andra också. 39 (L): Varannan direktinvestering från till EU är ett säkerhetshot, skrev journalisten . blev det känt att Förvaltningsrätten i inhiberar Post- och beslut att utestänga komponenter från Huawei vid utbyggnaden av 5G-nätet. har ökat sitt repressiva grepp om . säkerhet är ifrågasatt, och man placerar uigurer i interneringsläger. Min hemstad är också hemstad. är enligt ett av de tre länder som bedriver aktiv inhämtning i . är en ekonomisk stormakt, utrikespolitiskt expansiv och en säkerhetspolitisk riskfaktor.