prot · H70999 · 2020-04-02 00:00:00 — Här finns många olika sektorer representerade som på olika sätt bidrar till en god psykisk hälsa – eller till det omvända, psykisk ohälsa, om man gör fel. Genom att vi fem utskott arbetade tillsammans den förmiddagen visade vi att psykisk hälsa berör stora delar av samhället, och vi måste alla bidra för att nå en förbättring. i ger i sig ingen förbättring. Men förhoppningsvis leder det till att vi är många fler som ser att insatser hänger ihop. Vi blir fler som sätter upp psykisk hälsa som ett viktigt mål för hela samhället. Det är nödvändigt att det finns med nu när vi gemensamt arbetar för att klara pandemins konsekvenser. Jag är glad över ett brett politiskt engagemang och diskussioner i god anda om olika slags åtgärder i stället för politiskt spel som sällan tjänar något till. De insatser vi nu gör från finansutskottet, arbetsmarknadsutskottet, näringsutskottet, utbildningsutskottet och så vidare hänger ihop med psykisk hälsa. Att mista jobbet, tvingas till isolering eller tvingas vänta på den operation man behöver, men som kan anstå när pandemin är här, är sådant som drabbar människor. Till en del kan vi kompensera det genom politiska åtgärder, så stöd av olika slag är verkligen nödvändigt. Vi behöver förstås också använda den tid vi har för att ringa nära och kära som vi inte får träffa på ett tag. Det offentligas insatser tillsammans med allt vi gör frivilligt hänger ihop. Tveka inte att söka hjälp om du känner oro eller ångest! Jag är glad att det som kallas första linjens hjälp håller på att utvecklas runt om i landet. Vi har mycket kvar, men vi tar steg framåt. När du drabbats av svår sjukdom ska du känna trygghet i att vården finns där och klarar att möta alla de behov du har: vård för att må bättre, möjlighet till rehabilitering när det behövs och stöd när sjukdomen klingar av. Det ska vara personcentrerad vård utifrån dina behov. Även där har vi en bit kvar, men jag gläds över de steg vi tar framåt. Jag hoppas att vi nu kan ta fler steg framåt genom kloka riksdagsbeslut. Detsamma gäller det arbete som kommuner och regioner bedriver. Alla behöver vi ha psykisk hälsa som ett viktigt mål. 94 (S): Frågor om psykisk hälsa Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande 10 som handlar om psykisk hälsa. I som denna känner många människor en stor oro över att de ska bli smittade eller att deras anhöriga ska bli smittade av covid-19. Även om det görs mycket för att förhindra smittan finns det en stor oro över att livet inte är som det brukar. Planer och resor får ställas in. Att inte kunna umgås med nära och kära och att den där efterlängtade kramen uteblir kan kännas ganska tufft. Många undrar hur det blir med jobbet, hur det blir med ekonomin, hur lönen blir och om den kommer att räcka till hyra, mat och räkningar. Detta sker i då vi vet att många redan har problem med sin psykiska hälsa, vilket är ett av vår tids stora samhällsproblem. För oss socialdemokrater är den psykiska hälsan för flickor, pojkar, kvinnor och män ett prioriterat område. Vår statsminister sa redan i regeringsförklaringen att den psykiska ohälsan är ett av vår tids stora samhällsproblem, att det är viktigt med tidiga insatser och att det ska bli enklare att få hjälp. I årets budget avsattes för insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och främja den psykiska hälsan. Barn och unga är en särskilt prioriterad grupp. Den psykiska ohälsan är också en viktig punkt i januariavtalet, som regeringen har kommit överens om med och Liberalerna, där våra fyra partier är överens om att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas och en ny vårdform ska utredas där patienterna snabbt ska få hjälp vid lättare psykisk ohälsa. Ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska också slås fast. Staten och Kommuner och Regioner ska sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att stärka elevhälsan, för förebyggande arbete och för att motverka mobbning. Det är den lättare psykiska ohälsan som ökar, inte de psykiska sjukdomarna. Den psykiska ohälsan finns i alla åldrar. Orsakerna kan vara depression, arbete i en dålig arbetsmiljö, mobbning eller psykisk sjukdom. Orsakerna kan vara väldigt många och ibland svåra att förstå. Det som är extra oroväckande är att allt fler barn och unga upplever och har en sämre psykisk hälsa. tog 1 268 människor sitt liv. 886 var män och 382 var kvinnor. Av dessa personer var 9 barn . Detta är så svårt att förstå, både för oss och för de närmaste. Det är en väldigt stor tragedi. I ytterligare 306 fall fanns det en misstanke om att det kunde vara suicid, men det är inte bekräftat. Det är siffror som vi sällan talar om och som få känner till. Jag ska göra några jämförelser som fler känner till. , som var ett extra mörkt år när det gäller omkomna i trafiken dog 324 personer där. omkom 223 personer i trafiken. Detta är också tragiskt. Det är inte lika lätt att tala om den psykiska ohälsan som det är att tala om en annan sjukdom som man har eller om en anhörig dör i en olycka. Här tror jag faktiskt att vi alla kan bidra på något sätt. Det handlar om att våga fråga eller att våga berätta, att ta sig och våga lyssna. Det handlar också mycket om bemötande och medmänsklighet. Frågor om psykisk hälsa Det är inte ovanligt att skuld, skam och rädsla gör att man inte söker hjälp utan försöker självmedicinera med alkohol, droger eller tabletter som handlas på nätet, vilket inte brukar hjälpa. Den som lider av psykisk ohälsa bör få hjälp snabbt, behöver behandlas med rätt medicin och få rätt behandling av rätt och kompetent personal. Det är viktigt att vi lär mer. Därför tycker jag att det är bra att har fått i uppgift att genomföra kunskapshöjande insatser inom psykisk hälsa och suicidprevention samt minska okunskapen kring just ohälsa och suicid. har fått i uppdrag att kartlägga och analysera området psykisk hälsa. Och social utvärdering fick i uppdrag att utvärdera insatserna för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga. De ska också identifiera kunskapsluckor och belysa områden där vi behöver mer forskning och peka på behov som främjar barns och ungas psykiska hälsa. Mycket är på gång, och mycket görs. Men det som är väldigt viktigt är att man redan i lägre åldrar fångar upp den psykiska ohälsan genom förebyggande åtgärder och god elevhälsa och får bort köerna till barn- och ungdomsmottagningarna. Det handlar också om att värna om personalen och göra arbetet mer attraktivt och höja statusen på att arbeta i just psykiatrin. Samverkan måste bli bättre mellan de olika aktörerna för att människor ska få möjlighet till bra och snabb vård. I dessa coronatider, som vi har upplevt och som kommer att gå till vår historia, vet ingen hur vår egen hälsa kommer att påverkas eller om våra nära och kära kommer att drabbas. Men vi kan anta att detta kommer att påverka folkhälsan på ett eller annat sätt. Jag är mycket orolig för att den psykiska ohälsan i virusets spår än mer kommer att bli en samhällsutmaning som vi måste fortsätta att prioritera . Det som är så viktigt just nu och framöver är att vi gör det där lilla extra, att vi hjälps åt och ställer upp för varandra men att vi också visar att vi är ett samhälle som håller ihop och tar beslut för att vi ska klara av detta så bra som möjligt. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU51 Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Kammaren biföll utskottets förslag. CU18 Genomförande av EU:s ändringsdirektiv om byggnaders energiprestanda Kammaren biföll utskottets förslag. SoU6 Apoteks- och läkemedelsfrågor Punkt 3 (Frågor om effektiv och säker läkemedelsanvändning i övrigt) 2. res. 3 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 4 (Generikasystemet) 2. res. 4 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 MP 4:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 6 (Finansiering av vissa läkemedel) 2. res. 6 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP 6:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 7 (Restnoterade läkemedel) 2. res. 8 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 8 (Stärkt arbete mot läkemedelsbrist) 2. res. 9 (SD, L) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 MP 9:10 SD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 13 (Etablering av farmaceuter på distans) 2. res. 13 (C) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Frågor om psykisk hälsa § 14 (forts. från § 12) Frågor om psykisk hälsa (forts. SoU10) 95 (C): Hälften av invånarna i beräknas under sin livstid drabbas av psykisk ohälsa i någon form. Vi kan konstatera att psykisk ohälsa är vår tids stora hälsoutmaning. Den psykiska ohälsan ökar framför allt bland unga och kvinnor. Orsakerna är komplexa och bottnar i en rad olika faktorer. Det kluvna samhället, där vissa grupper befinner sig i arbetslöshet och utanförskap, spelar en stor roll. För unga är ofta bristerna i den svenska skolan, mobbning, dålig självkänsla och problem inom familjen viktiga orsaker. Kvinnors psykiska ohälsa tros ha koppling till effekterna av dagens familjebildningsmönster. som kvinnor i genomsnitt utför mer obetalt arbete jämfört med män arbetar många mammor heltid. Antalet sjukskrivningar som sker till följd av psykiatriska diagnoser fortsätter att öka. Det är lättare psykiska tillstånd, exempelvis stressymtom, som står för den största ökningen. Kvinnor är överrepresenterade i denna grupp. Tillsammans med nedstämdhet står stressrelaterade symtom för av alla sjukskrivningar till följd av psykiatrisk diagnos. Sjukskrivningstiden är också längre för psykiatriska diagnoser än för andra tillstånd. Sammantaget innebär detta att psykisk ohälsa står för den största andelen av de pågående sjukfallen. Tillgängligheten till terapi och samtalsstöd är för dålig, och väntetiderna för att få kvalificerad hjälp är ofta långa. Ett grundproblem handlar om den rådande kompetensbristen inom psykiatrin. Människor med lättare psykiska tillstånd är dock inte alla gånger i behov av att träffa en specialist utan kan bli hjälpta genom enklare samtalsstöd. I synnerhet är detta sant då problemen ännu inte har gått så långt att sjukskrivning behövs. har vi stått i denna kammare och konstaterat i olika debatter, frågestunder och interpellationer att den psykiska ohälsan ökar, och siffrorna talar sitt tydliga språk. Trots stora satsningar från aktörer på alla nivåer och hårt arbete från berörda personalgrupper motsvaras inte behovet av vård och stöd till dem som lider av psykisk ohälsa. Vi ser därför att det krävs både långsiktiga mål och möjlighet till snabba och genomgripande samhällsförändringar för att sätta stopp för ökningen av psykisk ohälsa. En grupp som jag särskilt skulle vilja lyfta fram och uppehålla mitt anförande kring är barn och unga. Tidig upptäckt av barn och ungdomar som är i behov av stöd är en förutsättning för att kunna förebygga psykisk ohälsa och ett framtida utanförskap. Ofta kan dessa barn upptäckas redan i förskoleåldern eller så tidigt som när den blivande mamman besöker mödravårdscentralen för kontroller. Mellan 0 och möter så gott som alla barn och ungdomar barnhälsovården, förskolan och därefter och gymnasiet. Vården för barn och unga måste därför finnas betydligt mer inom skolans väggar och fungera som den första naturliga kontakten för unga vid fysiska eller psykiska problem. Elevhälsan spelar en viktig roll för allt förebyggande hälsoarbete. är ansvaret för barn och ungas välmående utspritt på flera olika verksamheter. Det gäller framför allt förskola, skola, inklusive elevhälsa, socialtjänst, mödra- och barnhälsovård och ungdomsmottagningar. De olika verksamheterna som möter barnet i olika stadier i livet gör sitt allra bästa, men de samarbetar inte med varandra i närheten så mycket som krävs för att kunna vända trenden av allt sämre psykisk hälsa. Frågor om psykisk hälsa Därför vill att verksamheterna arbetar mer gemensamt i en samlad barn- och ungdomshälsa. Och elevhälsan liksom primärvården behöver byggas ut. Kan hälsovården som riktar sig till barn och unga byggas ut kommer den att bli mer tillgänglig, vilket i sin tur ger förutsättningar att fånga upp unga som mår dåligt innan lättare psykiska åkommor hinner utvecklas till mer allvarliga tillstånd. För att kunna skapa en samlad barn‑ och ungdomshälsa måste alla former av hinder mot att utbyta information, som stoppar verksamheter som riktar sig till barn, rivas. Detta sätt att ta bort vattentäta skott mellan dem som arbetar med ungas hälsa används bland annat i med väldigt goda resultat. Insatserna utgår från barnet i stället för byråkratin. Beslut går snabbare, och information når rätt och . För att göra detta möjligt fullt ut i ska sekretesslagstiftningen ändras i syfte att göra det möjligt att utbyta information om ett barn mellan sjukvård, elevhälsa och socialtjänst. har lagt fram förslag som syftar till att elevhälsan ska värderas upp genom att man bygger ut den med fler kompetenser. Vi vill förtydliga i skollagen att rektorerna ansvarar för och samordnar elevhälsan på skolorna samt att elevhälsa ska ingå som ämne i rektorsprogrammet. Vi vill även att undervisning i ämnet livskunskap ska införas inom ramen för idrott och hälsa. Om vi menar allvar med ambitionen att sluta hälsoklyftorna inom en generation är psykisk hälsa ett område som kräver ett massivt och långsiktigt gemensamt ansvarstagande för att skapa förutsättningar för kommuner och regioner att göra sitt jobb på allra bästa sätt. 96 (V): Självklart kommer den pandemi vi upplever nu också att skapa en pandemi av psykisk ohälsa i – det är jag helt övertygad om. Därför måste vi se till att hela området psykisk hälsa stärks, alltifrån hjälplinjer till psykiatrin och så vidare. Det är en självklarhet. Jag tror till och med att många här i salen känner ångest inför det här. Hur känner då inte människor som i sitt vanliga liv lider av psykisk ohälsa? Om figur i filmen hamnat skulle han nog ha blivit väldigt förvånad. De auktoritära mentalsjukhusen är borta, men den psykiska ohälsan ökar kraftigt hos pressade barn och vuxna i vårt ganska ojämlika samhälle. När barn skär sig i armarna av prestationsångest inför proven eller känner sig värdelösa vid jämförelser på sociala medier är det inte samhällets villkor som främst kritiseras. Viljan att förstå orsakssambanden sträcker sig sällan utöver barnet eller familjen. Psykisk ohälsa hos barn i åldrarna 10–har ökat med . För unga vuxna, 18–, är ökningen . Då ska man komma ihåg att det är en hel skala när man talar om psykisk ohälsa. Det handlar inte bara om psykoser utan också väldigt mycket om olika typer av ångest och depression som kan åtgärdas med rätt behandling. Frågor om psykisk hälsa Ökningen blir också svårbegriplig när bokstavsdiagnoser och självskadebeteenden hålls ängsligt separerade från trångboddhet och barnfattigdom trots mängder av rapporter som man kan läsa uppifrån och ned från , och om att psykisk ohälsa inte slår helt blint, fru talman, utan har starka samband med ekonomisk och social utsatthet. Problem som ångest, oro och sömnlöshet är nästan dubbelt så vanliga hos lågutbildade. Kvinnor mår psykiskt sämre än män, ännu sämre om de har utomeuropeisk bakgrund och jobbar med låga löner och osäkra förhållanden. Ju sämre ekonomi familjen uppges ha, desto vanligare är självrapporterad psykisk ohälsa hos tonåringar. Och den fjärdedel av alla elever som har de lägsta betygen i årskurs 9 i har sex gånger högre risk för att göra ett självmordsförsök jämfört med den fjärdedel som har de högsta betygen. Skolan spelar en oerhörd roll för den psykiska hälsan hos unga; den är oerhört viktig. Vi behöver satsa ännu mer resurser direkt på både barn‑ och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Vi kan se att det över hela landet är brist på psykologer, specialistsjuksköterskor och psykiatriker. Personalen är ju nyckeln till en robust barn- och ungdomspsykiatri, och det är dags att anställa fler inom psykiatrin med bra löner och bra arbetsvillkor. Det ska förstås gälla inom hela sjukvården. Sedan vill vi också gärna titta på hur vi kan få en sammanhållen barn‑, elev- och ungdomshälsovård som leder till en mer jämlik tillgång till hälsofrämjande insatser under hela uppväxten, oavsett bostadsort, val av skola eller vårdgivare. Barn till föräldrar med psykisk ohälsa eller missbruksproblem ska garanteras egenhjälp. De barnen har en mycket hög risk för att själva må psykiskt dåligt. borde få i uppdrag att se över förutsättningarna för ökad uppföljning av nyinsjuknade unga vuxna nationellt. Vi behöver även göra mycket större ansträngningar för att hitta riskgrupper för psykisk ohälsa . Att kunna hjälpa tidigt är avgörande för hur det ska gå för ett barn, hur tilliten till den egna förmågan att lära sig och utvecklas stärks och hur tilliten kan växa när barn ser att omgivningen faktiskt bryr sig – att vi delar ett sammanhang. Sedan vill jag gärna lyfta fram det som lyfte fram om de två utskottsinitiativ som vi har tagit fram om dels samsjuklighet, dels hela psykiatrivården. Vi har inte sett så mycket av svar på dessa, och det vill vi gärna se. Men det kanske kommer efter . Det förväntar vi oss. I grunden finns bara ett bra recept mot den ökande psykiska ohälsan, fru talman, och det är ett jämlikt samhälle som förutsätter snabba insatser, bra vård, medicinering som följs upp och en skola som härbärgerar alla elever och ger alla en livschans. Frågor om psykisk hälsa Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 97 (MP): Fru talman, ärade riksdagsledamotskollegor och ni som sitter framför tv:n eller webben, kanske i karantän på grund av coronapandemin! Vi prövas nu som människor. Vi är ensamma men ändå inte i vår sociala distansering. Vi är tillsammans i en prövning där många uppoffringar behöver göras, där människor blir sjuka och tvingas sitta i karantän för att skydda sig själva eller för att skydda andra som är skörare och inte får exponeras för sjukdomen. Det kan kännas ensamt där i lägenheten, kännas förtvivlat att inte få träffa sina äldre släktingar eller vänner på äldreboendet. Det kan kännas förtvivlat att vara äldre och sitta på ett vårdboende där man inte får ta emot besök, där man inte får träffa sina barnbarn. Det kan kännas hopplöst för att jobbet förlorades i coronans väg, tröstlöst för att ekonomin inte tycks gå ihop i krisen. Därför, fru talman, måste vi nu göra allt och mer därtill för att minska denna svåra situation som har uppstått. Som regeringsparti gör vi allt vi kan för att hantera den här krisen, för att göra det så uthärdligt som det bara går och för att minska effekterna nu och in . Som medmänniska försöker jag att hålla kontakten med så många jag kan och hjälpa dem jag har möjlighet att hjälpa. Det är inte förvånande att den psykiska påfrestningen är större nu än innan och att fler kommer att behöva stöd och vård. Därför behöver vi öka dessa insatser. Psykisk ohälsa fanns dock redan före pandemin, och jag vill därför passa på att lyfta upp att regeringen gör mycket på just detta område. Psykisk ohälsa är ju en av de största utmaningarna vi står inför som nation. Regeringen satsar 2,2 miljarder för att stävja den psykiska ohälsan, och en stor del av detta går till arbetet med barn och unga som mår dåligt. Vi genomför också en stor primärvårdsreform där vi centrerar vården som vi värnar de stora akutsjukhusen och den specialiserade vården. Vi för vården närmare människan. Man ska ha en kontakt som man behåller och som känner en. Vårdcentralerna ska jobba med hela folkhälsobilden, även den psykiska hälsan. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2019/20:86 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i 2019/20:3532 av m.fl. (V) 2019/20:3534 av m.fl. (SD) 2019/20:3542 av m.fl. (L) 2019/20:3549 av (M) 2019/20:3553 av och (båda C) med anledning av prop. 2019/20:89 En effektivare hantering av ärenden om överförande av straffverkställighet 2019/20:3546 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2019/20:94 Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad 2019/20:3528 av m.fl. (V) 2019/20:3535 av m.fl. (KD) 2019/20:3543 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2019/20:102 Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet 2019/20:3515 av m.fl. (SD) 2019/20:3527 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning 2019/20:3529 av m.fl. (V) 2019/20:3533 av m.fl. (SD) 2019/20:3536 av Per Lodenius m.fl. (C) 2019/20:3550 av m.fl. (M) 2019/20:3551 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2019/20:107 Förbättrade möjligheter till bilstöd 2019/20:3531 av m.fl. (KD) 2019/20:3545 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2019/20:118 Ungdomsövervakning 2019/20:3516 av m.fl. (V) 2019/20:3538 av (C) 2019/20:3544 av m.fl. (SD) 2019/20:3547 av m.fl. (M) 2019/20:FiU55 Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronavirus 2019/20:CU26 Tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:1130 Tillfälligt stopp för djurtransporter mellan länder av (V) till statsrådet (S) 2019/20:1131 Rea på svenska bolag av (SD) till näringsminister (S) 2019/20:1132 Stöd till taxibranschen av (SD) till näringsminister (S) 2019/20:1133 Stöd till flygtrafik till under krisen av (M) till infrastrukturminister (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:1108 Yrkeskompetensbeviset och dispens från kravet på repetitionsutbildning av (SD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:1109 En trygg finansiering för folkhögskolorna av (KD) till utbildningsminister (S) 2019/20:1111 Kvinnojourer som drivs ideellt av (V) till statsrådet (MP) 2019/20:1110 Arbetsskadeförsäkringen av (V) till statsrådet (S) 2019/20:1114 Coronavirusets konsekvenser för bilverkstäder av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:1113 Stöd till kulturarbetare med anledning av coronaviruset av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:1115 Situationen för personer med funktionsnedsättning av (V) till socialminister (S) 2019/20:1116 Undantag för att tillfälligt möjliggöra gårdsförsäljning av (M) till socialminister (S) 2019/20:1117 Utvidgad smittbärarpenning av (M) till socialminister (S) 2019/20:1119 åkerier av (SD) till näringsminister (S) 2019/20:1120 Gårdsförsäljning på försök under coronakrisen av (M) till socialminister (S) 2019/20:1121 Lättnader för med anledning av krisen av (M) till finansminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande