prot · H70972 · 2020-02-11 00:00:00 — En samlad statistik är viktig för att se hur handläggningen faktiskt tar och om det skiljer sig åt i olika delar av landet. I klimathandlingsplanen aviseras vidare en utredning i syfte att åstadkomma en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning som möjliggör en snabbare omställning till fossilfrihet. Avsikten är att utredningen bland annat ska se över möjligheterna att underlätta för industrin att bidra till omställningen. Arbetet med att skapa mer effektiva och förutsebara tillståndsprocesser för såväl gruv- och mineralnäringen som industrin i sin helhet pågår således i flera parallella processer. 9 (SD): Tack till näringsministern för att han stannar kvar och besvarar min interpellation! Svaret är till stora delar det jag hade förväntat mig, och i sammanhanget är det positivt. Det innehöll mycket gott. Det som är bekymmersamt är att det drar ut . Vi ser inte direkt några lösningar på problematiken kring tillståndsprocessen runt hörnet. Det är dock min uppfattning, eller ska jag säga förhoppning, att näringsministern har en ärlig och uppriktig ambition att komma till rätta med de problem som tyvärr kännetecknar de tillståndsprocesser som rör gruv- och mineralnäringen. Svensk gruv- och mineralnäring har, precis som ministern påpekar, en väldigt stor betydelse för som en exportberoende industrination. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd, innovation och råvaruförsörjning för att möjliggöra utveckling av ny teknik för att kunna gå mot ett framtida samhälle där större miljöhänsyn tas. Man får heller inte glömma bort den strategiskt viktiga mineralförsörjningen i då andra och nya mineraler efterfrågas som en konsekvens av västvärldens strävan att elektrifiera i högre grad. De värdekedjor som skapas när vår malm och våra mineraler förädlas till högspecialiserade slutprodukter bidrar till att skapa vårt välstånd. har en månghundraårig tradition som gruvnation, och ligger vi i absolut framkant vad avser miljövänlig produktion och teknikutveckling på gruvområdet. Detta är någonting vi ska vara stolta över och rädda om. Tyvärr har orosmoln glidit in över den svenska gruvhimlen, och i stort sett hela gruvnäringen beskriver att otydliga och långsamma tillståndsprocesser är deras största problem och har varit det utan att regeringen har agerat. De tillståndsprocesser som utgör en förutsättning för att kunna påbörja prospektering eller för att beviljas en bearbetningskoncession upplevs som otydliga, långdragna, rättsosäkra och bristande i transparens. En del företag – jag är säker på att ministern känner till några av de värsta fallen – har levt i ovisshet i sex till eller längre utan att få ett slutgiltigt besked. Att detta leder till att får dåligt rykte som en nation där det är krångligt och osäkert att investera och etablera sig är oerhört illa och kan komma att skada oss . Faktum är att sjunker i rankningen när olika gruvnationer rankas utifrån investeringsattraktivitet. Detta är någonting som borde oroa näringsministern. Jag har en mycket positiv grundsyn på gruvindustrin, och det är kanske ingen hemlighet. Jag inser dess historiska betydelse, dess framtida potential och dess betydelse för att säkra vår välfärd. Jag vet att inte alla delar min entusiasm, men faktum är att de segdragna och oförutsägbara tillståndsprocesserna också är mycket destruktiva och demoraliserande för de sakägare som är kritiska till gruvetableringar. handlar det om andra näringsidkare, till exempel renskötare och jordbrukare. Även golfanläggningar och liknande kan i lika hög grad vara beroende av klara besked för att kunna planera för verksamhetens framtid. Det är således hämmande både för gruvindustrin och för de näringar som hamnat i en intressekonflikt kring markanvändningen. Jag tror att näringsministern till stor del delar min oro och inser vikten av att få till stånd en lösning. Vad jag däremot inte kan låta bli att undra över är hur det inverkar på regeringens handlingskraft och vilja att ett av regeringspartierna har företrädare som för inte så länge sedan i denna kammare uttalade att det får vara slut med ”curlandet av gruvindustrin”. 10 Näringsminister (S): ska bli det första fossilfria välfärdslandet i världen. Det är en ganska hög ambition som regeringen har satt upp för vårt land, detta både utifrån att vi behöver visa att det går att leva ett gott liv utan att förstöra miljön och det enda klimat vi har på den här planeten och för att vi tror att det i grund och botten är en mycket klok ekonomisk strategi för vårt land. Det kommer att stärka vår konkurrenskraft i en värld som i allt högre grad och allteftersom klimatproblemen gör sig påminda globalt kommer att efterfråga hållbara produkter och tjänster. För detta, fru talman, blir en storskalig elektrifiering nödvändig, precis som säger. När det gäller transportsektorn känner alla till att vi får ut alltmer av hybrider och rena elbilar. När det gäller industrin har vi ett antal svenska bolag – , , – som tillsammans med försöker att lösa problemen med att man när man producerar stål använder stora mängder kolbaserad energi, vilket gör att vi får enorma mängder koldioxid i atmosfären. Det handlar om stål utan kol. På område efter område finns alltså en vilja, och vi har mycket goda förutsättningar. Det är dock ett dilemma och ett problem att många av de mineraler och metaller som krävs för att kunna elektrifiera storskaligt är beroende av import, såväl i som i . Det är tyvärr så att vi av och till har fått rapporter om att en del av dessa mineraler och metaller, särskilt de sällsynta jordartsmetallerna, produceras på ett sådant sätt att det inte går att försvara etiskt och moraliskt. Det rapporteras om barnarbete, förgiftning av floder och löntagare som förgiftas av strålning med mera. Mot den bakgrunden är det viktigt att vi kan se till att skapa förutsättningar så att kan vara med och bidra till den här omställningen, såväl i vårt land som i vårt närområde. Jag tror att det är bra och viktigt. som vi gör det är det också viktigt att påpeka att en av anledningarna till att svensk gruvindustri kan hävda sig så väl, både när det gäller lönsamhet och hållbarhet, är att vi har haft strikta krav. Jag menar att det är viktigt när vi nu går fram och ska se över det här regelverket att vi fortsatt har ganska strikta krav för vad man får göra när man bedriver gruvverksamhet. Det som gläder mig, fru talman, är att gruvindustrin är helt med på noterna. Jag har inte mött en enda företrädare för gruvindustrin i som säger att nej, vi ska nog inte ta hänsyn till miljövärden eller de lokala förutsättningarna. Det finns en vilja. Däremot har det smugit sig in ett tvivel kring förutsägbarheten. Det har skett en praxisförskjutning, och det är mot den bakgrunden som vi nu ska se över regelverket och se till att vi får fram ett förslag som gärna får ha en bred förankring i . En grundförutsättning för att kunna göra stora investeringar i längden är ju långsiktiga förutsättningar. Ska du investera 10–20 miljarder är det bra att veta att ett regelverk gäller . Det här arbetet är på gång. Direktiven för utredningen bearbetas just nu i , och när beredningen är klar är det också min ambition att presentera både direktiven och utredaren. 11 (SD): I partiledardebatten sade näringsministerns kollega, miljö- och klimatministern, här i talarstolen ”att kämpar för att göra oberoende av import av fossila bränslen”. Hon framhöll sedan att mitt parti vill ”låta den svenska befolkningen vara kvar i ett beroende av olja från diktaturer som gör att man är helt i händerna på vad som händer i och i ”. Jag hävdar med bestämdhet att precis samma argumentation kan föras när man ser till vårt importberoende av mineraler, inte minst när det gäller sällsynta och innovationskritiska mineraler och metaller. Om man börjar betrakta dessa råvaror som bränsle i alla de elbilar som inte minst talar om är det svårt att förstå att regeringen inte redan har tagit krafttag för att säkerställa att svensk gruv- och mineralindustri har de bästa förutsättningarna. Hur ska annars elektrifieringen ske? Varifrån ska vi all koppar som behövs till nya ledningar för att elektrifiera våra vägar och anlägga en funktionell laddinfrastruktur? Hur ska ni bygga höghastighetsbanor och elektrifiera dem om inte malmen bryts? Hur ska vår fordonsindustri kunna ställa om till att producera elbilar när vi är helt beroende av import av ett antal mineraler, däribland kobolt från diktaturens och gruvor i där barn arbetar under vedervärdiga förhållanden? Vad händer när kineserna, som har en kraftigt ökande befolkning som blir alltmer köpstark, beslutar sig för att i första hand förse sin icke oansenliga fordonsindustri med dessa metaller för att få ned utsläppen på hemmaplan? I potten ligger 15 miljoner europeiska arbetstillfällen i fordonsindustrin. Smaka på den! Jag menar att regeringen inte kan tas på allvar i sitt prat om klimatomställning och elektrifiering om man inte säkerställer att de råvaror som behövs för detta finns att tillgå. I har inga nya gruvor etablerats trots att vi vet att fyndigheterna finns här. Företagen som vill prospektera och eventuellt bryta dem upplever sig motarbetade, och regeringen agerade inte förrän tog tag i taktpinnen och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att förenkla tillståndsprocesserna. För mig är detta smått obegripligt. Det är politik som inte hänger ihop. Man säger att man vill göra en sak, men i stället för att kratta manegen för att få det att hända häller man så mycket grus i maskineriet att det håller på att skära ihop. Mina frågor är: Tar statsrådet gruvindustrins oro på allvar, och ser regeringen helheten? Kommer ni att agera för att vi ska fortsätta att vara en stark gruvnation, eller är ni beredda att låta hjulen, bokstavligt talat, stanna som en konsekvens av att ett av regeringspartierna har en komplicerad syn på gruvor i allmänhet och allt som rullar i synnerhet? 12 Näringsminister (S): Det gläder mig att pratar om klimatomställning, för det är inte ofta man får den typen av signaler från . Tvärtom är det vanligare att det kommer tveksamma toner från : det över huvud taget någon människopåverkad klimatförändring på jorden? När det handlar om politik för klimatomställning och de åtgärder som behöver vidtas brukar generellt sett vara emot. De brukar rösta nej. Blir de för en gångs skull pressade brukar de tala om kärnkraft, som om det vore en lösning i ett land som är ett av världens mest kärnkraftsberoende länder. Vi har kärnkraft. av vår el kommer från kärnkraften. Så kommer det att vara . Så kommer det att vara . Om man tar det här på allvar och inte bara använder det som ett slagträ tror jag att det måste genomsyra all politik. För regeringen är det så, och jag kan lugna med att säga: När jag pratar om de åtgärder vi ska vidta talar jag för hela regeringen. Den typ av polemik som nu försöker måla upp en bild av finns inte, utan vi jobbar med dessa direktiv. Vi gör det med en övertygelse om att det är viktigt att få fram förutsägbarheten. Jag har en tät dialog med gruvindustrin, såväl enskilda bolag som organisationer, för att se till att vi får en bred översyn av regelverken. Dock ska jag höja ett varningens finger. Jag tror att gör ett misstag om han tror att det bara handlar om regler. Regler är en del av detta. Regler är en viktig del men inte den enda. Jag tror att det är viktigt att man också följer upp implementeringen av dessa regler. Hur går detta till? Det är mot den bakgrunden man ska se det uppdrag som regeringen har gett till ett antal myndigheter – de har fått ett uppdrag att redovisa faktiska tider, så att vi får fakta på bordet. Jag tror inte heller att man ska underskatta intressekonflikter – jag tror att och gör det väldigt enkelt för sig. Man ska inte låtsas som att det inte finns intressekonflikter. I princip är man ofta överens om att det är viktigt att vi kan producera järn, koppar och sällsynta jordartsmetaller i vårt land – jag tror för egen del att det är väldigt viktigt. Som exempel kan jag nämna att producerar av all järnmalm i Europeiska unionen, så vi är en stor gruvnation. Men man ska inte låtsas att det inte finns intressekonflikter. Jag möter fastighetsägare som säger: Ja, jag känner mig överkörd. Vi känner allihop till protesterna som finns på och i . Man är nog inte principiellt emot gruvor, men man undrar: Varför måste de ligga här? Den typen av frågor kommer. Vi vet också att detta ibland kan vara i direkt konflikt med andra riksintressen. Allt detta måste balanseras så att kan vara en stark gruvnation, som på ett hållbart sätt kan bidra till klimatomställningen, men naturligtvis också en nation där vi ser till att det är strikta krav, så att inte människor upplever att det är fritt fram att göra allt möjligt. Så upplever jag inte att gruvföretagen och gruvindustrin vill göra. Det är mot den bakgrunden, fru talman, vi måste göra detta ordentligt. Vi måste göra det på ett sätt som är hållbart , och implementeringen ska vara i linje med de intentioner som vi sedan kommer fram med i lagförändringar. 13 (SD): Tack, näringsminister , för dina svar! Jag ser fram emot att få ta del av både utredningen och de förslag som regeringen kommer att presentera för att säkerställa att orosmolnen skingras för en av viktigaste basindustrier, nämligen gruv- och mineralindustrin. Detta är oerhört viktigt för att trygga vår särställning som exportnation och kunskapsnation. Det är också viktigt ur en säkerhetspolitisk aspekt i en värld där vi blir fler människor och fler som får ökad levnadsstandard som krav reses på att vi ska ställa om till eldrift för att göra oss oberoende av fossila energikällor. betydelse och roll som gruvnation kan säkerställas, men då behöver rätt politiska beslut fattas. Det låter på näringsministern som att ambitionen finns trots att problematiken med tillståndsprocesserna tillåtits att bli så omfattande att en majoritet i denna kammare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att man ska presentera ett förslag till lösning. Därför är jag, trots ministerns till synes välvilliga inställning, alltjämt orolig och kommer så att vara fram tills jag ser konkreta förslag till lösningar som verkligen tryggar denna närings förutsättningar att verka framgångsrikt i vårt land. Jag hoppas att det är möjligt för regeringen att fatta de beslut som behövs för att ge svensk gruvindustri kortare och tydligare tillståndsprocesser trots att det ena regeringspartiets företrädare mer eller mindre regelmässigt ifrågasätter allt vad gruvor heter. 14 Näringsminister (S): Vi är i en föränderlig tid, då behovet av att ställa om till ett mer hållbart sätt är stort. Vi lever i där de geopolitiska förändringarna är snabba och där säkerhetsläget har försämrats. Vi lever i där pessimismen i vissa delar har gripit tag i både länder och befolkningar. Mot den bakgrunden, fru talman, är det väldigt viktigt att är ett föregångsland när det gäller att visa att det går att lösa många av dessa utmaningar och göra det på ett sådant sätt att det är hållbart för miljö och klimat och dessutom bra för jobbskapande och för ekonomisk tillväxt. Jag skulle säga att vi har fantastiska förutsättningar för detta, just eftersom vi har varit noga med att ställa strikta miljökrav och just eftersom vi har varit noga med att människor inte ska känna sig överkörda. Vi är i våra processer också transparenta och hållbara i ett demokratiskt perspektiv. Det handlar i grund och botten om att vi använder våra naturresurser på ett sätt som gör att vi kan visa att det kanske går att transportera sig utan att skapa en massa utsläpp ute i atmosfären från fossilbaserad energi. Vi har skogsprodukter som kan bli biodrivmedel av olika slag. Vi har en gruvindustri som, rätt hanterad, på ett hållbart sätt och med respekt för lokala intressen kan leverera mineraler och metaller som kan hjälpa till i elektrifieringen i såväl transportsektorn som vår industri. Många av de här frågorna är inte enkla – det finns intressekonflikter. Men förutsättningarna för vårt land är goda. Det är mot den bakgrunden regeringen har satt ambitionen och målet att ska bli det första fossilfria välfärdslandet i världen och visa att det går. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:287 om översyn av riksintressen 15 Statsrådet (MP): har frågat mig vilka riksintressen jag ser som lämpliga att avskaffa. I enlighet med januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska en översyn av riksintressen genomföras. Regeringen har gett , , , och i uppdrag att göra en översyn av sina respektive anspråk på områden av riksintresse. Översynen ska samordnas av . Översynen innebär att de nämnda myndigheterna ska se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse. De ska också utvärdera om nuvarande riksintressen motsvarar framtagna kriterier och bedöma om det finns skäl att ändra anspråken. Bakgrunden är att flera av de kriterier som ligger till grund för att bedöma anspråk på områden av riksintressen är otydliga och inte svarar mot dagens behov. Systemet för riksintressen grundades med politiska prioriteringar som fanns , och samhället har genomgått stora förändringar. När riksintressesystemet infördes avsågs endast få och unika områden komma i fråga för utpekande. Det är fortsatt ett relevant system, men med tiden har antalet områden av riksintresse utökats, vilket är en grund till behovet av en översyn. Översynen ska sammantaget leda till en kraftig minskning av antal anspråk på områden av riksintresse och dessa områdens samlade geografiska utbredning. Översynen är avgränsad till att primärt avse de riksintressen som påverkar bostadsbyggandet. Det är myndigheterna som har ansvar för att inom sina verksamhetsområden ange sådana områden som de bedömer är av riksintresse. Jag som statsråd kan inte föregripa myndigheternas arbete utan vill invänta redovisningen av uppdraget. ska redovisa den del av översynen som handlar om kriterierna till regeringen . Myndigheten ska slutredovisa resultatet av hela översynen . 16 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det som föranledde mig att skriva denna ganska korta och koncisa interpellation var det faktum att statsrådet vid ett flertal tillfällen sedan denna utredning presenterades i medierna har gett uttryck för att dagens system med riksintressen utgör en hämsko för byggande runt om i landet. Det har vi moderater försökt påpeka . Min bild av det parti som statsrådet företräder, nämligen , är att det är ett parti som kanske är en av de starkaste värnarna av hela idén med riksintressen och gärna ett starkt system med riksintressen. Därför blir jag intresserad när jag ser ett sådant utspel och funderar på vad som egentligen ligger bakom det. Vad är den politiska viljan? Jag tycker att denna politiska vilja inte manifesteras på ett särskilt tydligt sätt. Jag förstår att statsrådet är av uppfattningen att han inte kan föregripa denna utredning. Men man skulle kunna tänka sig att det finns en politisk problemformulering som ligger till grund för detta. Då frågar man sig snart: Vilka är de riksintressen som har identifierats från politiskt håll som problematiska kopplat till bostadsbyggande? Om det inte går att svara ens på den frågan blir dessa direktiv tämligen urvattnade. Det blir mer på temat: Gör någonting! Vad är den politiska beställningen? Vilka riksintressen är det som skapar problem för bostadsbyggande runt om i landet? Det skulle jag vilja att statsrådet, mot bakgrund av de ingångar som hans parti har haft i dessa frågor, redogör för. 17 Statsrådet (MP): får tala för sin egen politik. Men jag har märkt att också värnar om enskilda intressen. Den beskrivning som ger stämmer inte med verkligheten. Det finns en anledning till att vi har gett detta uppdrag, och det är just att vi tycker att riksintressena riskerar att stå mot andra samhällsintressen. Då måste vi också vara beredda att göra en översyn av regelverken och uttolkningen av dem. har också olyckligtvis missuppfattat uppdraget i grunden. Det handlar inte om att ta bort några riksintressen, vilket sägs i interpellation, utan det handlar om att se över de kriterier som ställs upp för riksintressen från de ansvariga myndigheterna. Enligt vår syn handlar det om att anpassa riksintressena till dagens villkor och till hur dagens samhälle är utformat. Vi har sedan detta regelverk infördes sett stora samhällsförändringar ske, till exempel digitaliseringen som håller på att förändra vårt samhälle i grunden men även klimatförändringarna som tyvärr också förändrar vårt land på djupet. Det gör att vi helt enkelt måste se över om dagens uttolkning av och kriterier för riksintressen är väl lämpade för de utmaningar och problem som vi möter . Sedan har vi förtydligat och specificerat att detta handlar om bostadsbyggande och utveckling av våra samhällen, vilket kanske också har missat. Därför har denna utredning riktats till de myndigheter som är berörda i fråga om riksintressen som kan stå i konflikt när det gäller intresset av att bygga fler bostäder och utveckla samhället. kan ju prata, vilket visar i denna interpellation, men de har inte agerat. Under de år som ledde regeringsarbetet var det inte några steg framåt. Tvärtom lades det till riksintressen på den lista som redan fanns. har kommit fram till att av landyta täcks av olika former av riksintressen. Till exempel Kommuner och Regioner har ifrågasatt om det är en rimlig avvägning. Det är också värt att komma ihåg att när man inrättade detta system var tanken att det skulle handla om få och unika områden som man skulle peka ut var av särskilt stort intresse. I förarbetena till den lagstiftning som vi har sas det också att kriterierna för riksintressen behöver ses över och preciseras. Det är precis det som vi nu ber myndigheten att göra. Vi följer alltså precis de principer som har pekats ut i lagstiftningen. Jag kan konstatera att inte har lagt ned övermåttan av möda när han skrivit denna interpellation. Den omfattar en enda mening. Det finns inget underlag eller liknande. Innan går ut och kräver att jag ska svara på vilka riksintressen som ska bort, vilket inte ens är syftet med uppdraget, tycker jag att han ska precisera vad inställning är. Har en klar och tydlig inställning? Vet och bättre än våra expertmyndigheter, som har satt kriterierna på plats, vilka riksintressen som inte behövs längre? Låt oss få en upplysning om det, . 18 (M): Det var en välgörande precisering, att inget av våra riksintressen ska bort. Vi har alltså den optimala mängden riksintressen definierad . Jag delar inte denna uppfattning. Jag har uppfattningen att vi behöver begränsa antalet riksintressen. Per står här och erkänner en del av problemet, nämligen att halva yta på ett eller annat sätt omfattas av riksintressen som till sin karaktär är vagt formulerade, spänner över stora geografiska ytor och hindrar bostadsbyggande. Vill man på allvar ta itu med detta problem måste man också kunna säga att vi kanske inte behöver den mängd riksintressen som vi har och att vi kanske behöver ha en snävare geografisk tillämpning. Men inget av detta finns som en direkt uttrycklig beställning i regeringens direktiv. Det är det som är en del av kärnan i min kritik, nämligen att regeringen meddelar utredningsuppdrag som till sin karaktär är så vagt formulerade att det inte är säkert att de leder framåt. Det finns, vill jag lova, dyrköpta erfarenheter från tidigare regeringar – även borgerliga – där man är för otydlig från den politiska nivån när det gäller vilken riktning man strävar efter och vad man vill nå. Jag menar att detta ger uttryck precis för det. Vi har en situation där i princip hela är områdesskyddat, och av utgörs av ett riksintresse. Då menar jag att man från politikens håll måste kunna säga att detta system har gått för långt och att det kanske behöver göras om i grunden. Vi behöver kanske ta bort samtliga riksintressen och sedan fundera över om vi så att säga ska börja på ny kula.