prot · H709140 · 2020-06-16 00:00:00 — När vi utvärderar de erfarenheter som vi har fått av det som har skett kan det leda till att elever som kan lyckas bättre med distansundervisning också ska kunna få ta del av sådan i större utsträckning även framöver. Slutligen har skollagens kapitel om entreprenad också setts över. Det föreslås i propositionen att fjärrundervisning och distansundervisning ska kunna överlämnas på entreprenad inom vissa ramar. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 61 (M): Det är trevligt att få diskutera utbildningsfrågor i allmänhet och inte minst fjärrundervisning i synnerhet. har slagit hårt mot världen, befolkning och svensk skola. Lärare, rektorer och annan skolpersonal gör heroiska insatser , inte minst de som på kort varsel har fått gå över till fjärrundervisning. Men det finns också positiva saker som sker i kriser. Dit hör arbetet med att skolan har fått sig en skjuts när det gäller just arbetet med olika digitala lösningar. Det måste vi kunna ta till oss, alltså att det även mitt i en kris faktiskt kan ske positiva saker. Vi moderater är bekymrade över det förslag som har kommit när det gäller fjärr- och distansundervisning. Det innebär att det tas steg tillbaka när det gäller möjligheterna att bedriva fjärr- och distansundervisning jämfört med . Det skriver , chef för utbildning vid Kommuner och Regioner och , . Regeringens förslag innebär att möjligheterna för fjärrundervisning begränsas. Det ska ske endast om ingen behörig lärare finns att tillgå trots upprepade försök att rekrytera. Det ska endast ske i teoretiska ämnen, och tillstånd ska ges för endast i taget och med begränsningar i elevgruppers storlek. Det är den framtid som regeringen ger fjärrundervisningen. Ni hör själva: Begränsa och försvåra så mycket som möjligt. Med tanke på att det handlar om att köpa in utrustning för att kunna bedriva fjärrundervisning och att det finns en osäkerhet i och med att man får tillstånd för bara i taget blir detta ytterligare problematiskt. Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad Åtskilliga rektorer och lärare vittnar om att vårens distansundervisning har varit lyckad, speciellt för elever som har haft stor skolfrånvaro tidigare. I vissa fall har man uppnått 100 procents närvaro tack vare distansundervisningen. Det är verkligen någonting som vi politiker borde bejaka och inte förhindra, som regeringen vill. Vi tror på digitaliseringens möjligheter, och vi vill öppna upp för den utvecklingspotential som fjärr- och distansundervisning men även andra digitala lösningar faktiskt innebär. Vi vill att fjärr- och distansundervisning ska vara möjliga i alla ämnen och inte bara i de teoretiska. Vi vill inte begränsa elevgruppernas storlek, och vi vill hellre ha långsiktiga beslut speciellt med tanke på den utrustning som krävs för att bedriva denna typ av undervisning. Skolinspektionen kan följa att undervisningen sker med den bästa kvaliteten. I många debatter här i kammaren har vi talat om att ha tillit till professionen, att visa att vi litar på att rektorer och lärare ute på våra skolor faktiskt vet vad som är bäst för eleverna. Denna proposition och dessa förslag när det gäller fjärrundervisning går verkligen i motsatt riktning. Här skickar tyvärr tydliga signaler till professionen om att man inte litar på dem och inte tror att de är kvalificerade nog att bedöma när fjärr- och distansundervisning kan innebära att skolan blir bättre och att resultaten blir bättre för eleverna ute i verksamheterna. Jag tycker att det är sorgligt att vi inte tar till vara möjligheterna och att vi inte litar på dem som jobbar ute på våra skolor och på att de kan se möjligheterna och ta vara på dessa på ett sätt som gynnar deras elever. Vi ser skolans kunskapsuppdrag som det viktigaste målet. Därför vill vi att fjärrundervisning ska få användas för olika typer av undervisning och i större utsträckning än det som propositionen föreslår. Låt något gott komma av denna kris! Se möjligheterna, och begränsa inte sönder möjligheterna att använda detta verktyg! Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. 62 (S) replik: I stora stycken delar och jag ingången att det ska vara möjligt att undervisa på distans för att lösa vissa problem. Det ska också vara möjligt att använda fjärrundervisning för att lösa vissa andra problem. Det verkar dock som att vi skiljer oss åt när det kommer till hur vi ser på det mellanmänskliga mötet. Till viss del måste detta betyda att vi skiljer oss åt i synen på vad som är skolans roll och uppdrag. Det som är skolans fostransuppdrag – det som handlar om socialisering och om värdegrund – sköts bäst i mötet mellan lärare och elev. Skoltiden skulle kunna liknas vid en resa. Vi vill att resan ska vara en äventyrsresa och inte en charterresa. Varje äventyrsresa kräver att man har en guide, och den guiden är läraren. För att en elev ska följa läraren, eller guiden, på den snåriga resa som livet kan vara när man är ung vuxen – vilket det i många av dessa fall handlar om, i alla fall när det blir fråga om distansundervisning – krävs det tillit i relationen. Relationen mellan resenär och guide kräver att resenären litar på guiden, och detsamma gäller mellan eleven och läraren. Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad Tillit och relationer skapas bäst när vi möts ansikte mot ansikte. Håller inte med om detta? Finns det inte ett värde i det mellanmänskliga mötet som gör att det är värt att ha kvar närundervisning som huvudregel i både och gymnasieskolan? 63 (M) replik: får det att låta som att vill verka för en skola där distans- och fjärrundervisning tar över all undervisning, men det är det över huvud taget inte fråga om. Detta är en lösning som kan behöva användas i många olika situationer och i många olika ämnen. Det vi är ute efter är att vi ska visa tillit till dem som jobbar i skolan – till rektorer och till lärare. När de ser att undervisningen skulle bli bättre och att fler elever skulle ha möjlighet att nå målen genom att man använder digitala verktyg ska inte vi från denna kammare begränsa deras möjligheter att använda dem. Jag ser också ett stort problem i frågan om tillit till professionen när vi säger att vi förväntar oss att man ska köpa in all utrustning för att bedriva denna verksamhet som man bara får tillstånd i taget. Det är väldigt mycket hängslen och livrem i denna lagstiftning, och det är en tydlig signal om att vi inte litar på dem ute på skolorna eller på att de klarar av att bedöma när och i vilken omfattning det är rimligt att ha denna typ av undervisning. Vi är helt överens om det grundläggande uppdraget och om vikten av social samvaro och av att man träffas fysiskt. Det vi vänder oss emot är den totala bristen på tillit till professionen i skolan – i detta sammanhang – samt det här med att begränsa och försvåra så mycket som möjligt i stället för att öppna upp möjligheter. Vi har ändå, tack vare den tidigare alliansregeringen, i Skolinspektionen en kontrollinstans som har möjlighet att vidta åtgärder om inte skolan lever upp till det breda uppdrag som den faktiskt har. Jag tycker att det är bedrövligt tråkigt med de begränsningar som finns. När talar om tillit blir det nästan parodiskt med tanke på den totala brist på tillit till professionen i skolan som denna proposition andas. 64 (S) replik: Det handlar inte om brist på tillit till professionen utan om brist på tillit till ett dysfunktionellt marknadssystem, skulle jag säga. De förslag har lagt fram med anledning av denna proposition skulle öppna upp för en helt fri marknad där distansundervisning skulle kunna erbjudas som ett alternativ till närundervisning för alla elever. Det ska vara valbart för alla elever att delta i distansundervisning i stället för närundervisning. Vi förstår ju vad detta skulle göra med friskoleföretagens kostnader – de skulle sjunka direkt, och det skulle finnas en ny möjlighet att göra vinst på skolbarn. Det är ju egentligen detta som är huvudsyfte här. Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad Det är samma sak när det kommer till att vänder sig emot möjligheten att begränsa elevgruppernas storlek vid fjärrundervisning. vill inte ha någon sådan begränsning, för om man kan ha klasser med 100 elever på fjärrundervisning kan man tjäna jättemycket pengar på den undervisningen. Det förvånar mig inte att är emot detta, men jag tycker att det skulle vara ett dåligt system. Tycker inte också att det skulle vara ett dåligt system? 65 (M) replik: Från moderat håll har vi tillit även till friskolorna, till att den personal och de rektorer som jobbar där kan leva upp till de styrdokument som vi beslutar om härifrån samt till att de sätter elevernas intressen i första rummet och styr mot att säkerställa att fler elever når målen. Detta är en ideologisk fråga. Tror vi att fristående skolor kan leverera kvalitet och faktiskt är intresserade av att eleverna lär sig någonting, eller tror vi att det enda de är intresserade av är att tjäna pengar? Jag har tillit till att de har fokus på elevernas kunskapsresultat. Det finns många kommunala huvudmän – här i närheten finns ett antal – som fullkomligt struntar i hur det går för eleverna. Det finns skolor som år ut och år in får gå med dåliga resultat utan att kommunen vidtar några åtgärder. , där partikollegor har styrt , är ett lysande exempel. Den kommunala huvudmannen där visar en total brist på intresse för hur det går för eleverna; man låter dem misslyckas år ut och år in utan att vidta några åtgärder. Jag skulle vilja se det som att det viktiga är att vi litar på att professionen klarar av att bedöma när detta är rimligt att använda och när det inte är det. Skolinspektionen finns på plats. Jag skulle önska att man kunde vidta tuffare åtgärder mot kommunala huvudmän som inte sköter sig, vilket jag tycker att man har varit lite mesig med. Oavsett om det är en eller en fristående huvudman måste det finnas tillit till att huvudmannen ser till elevernas bästa. Det finns lysande exempel på friskolor och på kommunala huvudmän, likaväl som det finns urusla kommunala huvudmän och urusla fristående huvudmän. Frågan om kvalitet har inte med huvudmannaskapet att göra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 20 om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse betänkande 2019/20:UbU21 om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse (skr. 2019/20:60) om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse 66 (SD): Jag yrkar bifall till reservationen i detta ärende. Detta är lite mer mitt eget anförande. Det förra var av en partikamrat, och det var därför jag inte tryckte på replikknappen när jag blev apostroferad. Jag är inte för konkurrens i alla möjliga och omöjliga situationer. Jag anser till exempel att det är vansinne att olika företag ska konkurrera om att få underhålla olika sträckor i vårt järnvägsnät. Det har visat sig vara en extremliberalism som inte fungerar i praktiken. Men sund konkurrens mellan lärosäten gällande olika utbildningar är sannolikt något som i allt väsentligt tjänar ett gott syfte. ligger det ett bra förslag på bordet. Vad är det för fel med att olika lärosäten presenterar sina resultat på olika utbildningar i en gemensam portal av något slag där alla blivande studenter på ett lättillgängligt sätt kan jämföra olika utbildningar? Vi kan diskutera vilka parametrar som ska ingå i denna portal och vilka parametrar som är relevanta, men själva idén i sig kan jag faktiskt inte förstå att någon vettig människa motsätter sig. Denna portal skulle främst vara till för blivande studenter, men inte enkom. Jag skulle till exempel också studera den med ganska stort intresse, och jag hoppas att fler här inne skulle göra det. Ett resultat av en sådan åskådlig och användarvänlig portal skulle sannolikt bli att vi skulle upptäcka att några lärosäten är bättre på några utbildningar och att andra är bättre på helt andra utbildningar. Är det någon här inne som inte redan anat eller fattat detta? Det är sorgligt i så fall. Vi politiker ska i den bästa av världar förhålla oss till verkligheten, inte till tramsideologier. Information, relevant och åskådlig, hjälper studenter att välja rätt utbildning. Jag frågar mig själv hur mycket studenters felval kostar den enskilde och samhället. Sannolikt kan vi inte undanröja alla felval; det har med den mänskliga naturen att göra. Men vi kan hjälpas åt att minska dessa felval utan politisk prestige. Då vore mycket vunnet. Vi tänker själva föregå med gott exempel och stödja ett centerförslag här. Jag är övertygad om att ökad konkurrens hjälper lärosätena att vässa sina utbildningar. De lärosäten som underpresterar tvingas arbeta med att stärka kvaliteten och förbättra genomströmningen. Förslaget kan också innebära att något lärosäte i slutändan får lägga ned en utbildning. Men det skulle säkert vara en utbildning som i alla fall skulle läggas ned i ett senare skede, och som något annat lärosäte skulle kunna ta över och göra ännu bättre – ingen katastrof, således. Slutligen, fru talman, vill jag säga några korta ord om skrivelsen i övrigt när jag ändå står här i talarstolen. Sammantaget visar att det inte föreligger någon alarmerande situation när det gäller resurseffektiviteten vid svenska lärosäten. Vi ligger inte allra högst, men vi ligger inte heller i botten. Dessutom är effektivitet ett svårt och mångfasetterat begrepp i sammanhanget. Ta det här med citeringar i forskningspublikationer. En nation kan, föreställer jag mig, ligga i topp, men ändå kan en annan nation som ligger lägre komma med de avgörande uppfinningarna och innovationerna. Jag tycker att man ska granska effektiviteten också med det sunda förnuftet som verktyg. belyser dock en svag punkt vid några lärosäten, att det är för hög personalomsättning. konstaterar att det är den faktor som med säkerhet påverkar resurseffektiveten. Det är alltså av vikt att regering och andra aktörer, till exempel , undersöker detta. om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Man kan också förmoda att det föreligger brister inom arbetsmiljön på dessa lärosäten. Det behöver ju inte ens vara ett helt lärosäte som lider av personalomsättning. Det kan vara en enskild fakultet som är drabbad av detta. Om inte för resurseffektiviteten bör man av arbetsmiljöskäl ta detta med för hög personalomsättning på största allvar. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 20 (forts.) om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse (forts. UbU21) 67 (C): Vi debatterar nu regeringens skrivelse till angående om resurseffektivitet och produktivitet vid svenska lärosäten i nordisk jämförelse. Granskningen drar övergripande slutsatser utifrån att ha studerat svenska lärosäten och konstaterar att dessa står sig relativt väl vad gäller resurseffektivitet och produktivitet. Den pekar på att det finns en del förbättringspotential för vissa lärosäten. Föregående talare poängterade sambandet mellan personalomsättning och effektivitetstal och att hög personalomsättning ger en lägre effektivitet. granskningar av på detta område har visat liknande negativa samband när det gäller distansstudier och effektivitetstal, men det syns inte i denna granskning. Detta kan ha flera orsaker, till exempel förskjutning mot fler programstudier, förbättrad teknik och ändrade arbetssätt, det vill säga att lärosätena utvecklas och lär sig. Rapporten lyfter också fram möjligheten att förbättra genomströmningen och därmed minska avhoppen och förbättra studenternas utbildningsprestationer. Man pekar bland annat på att det systematiska kvalitetsarbetet kan förbättras på lärosätena och vikten av att följa upp effekterna av de åtgärder som sätts in. Studenter lägger i genomsnitt tre till på högskolestudier. De lämnar förhoppningsvis högskolan med en examen men också med stora studieskulder. De har gjort en av de största investeringarna någonsin i livet. om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Det som påverkar valen till högre utbildning är bland annat familjebakgrund. Det vi kan se inom den högre utbildningen är att bristande information och vägledning gör att blivande studenter blir beroende av kloka råd från familj och vänner, vilket syns i val av utbildning och lärosäte. Studenter från studieovana hem är överrepresenterade när det gäller avhopp. Felval är en viktig orsak till avhopp, och felval kostar också samhället mycket och leder till ett mindre effektivt system. Bättre och ökad information ger studenterna förutsättningar att välja rätt från början. Det skapar en konkurrenssituation när det gäller att rekrytera studenterna, vilket gör att utbildningarna behöver utvecklas för att locka studenter. Detta bidrar till att både stärka kvaliteten och öka och förbättra genomströmningen. riktade en enig riksdag ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur utbildningars kvalitet kan jämföras mellan olika lärosäten. Det har dock hänt väldigt lite från regeringens sida vad gäller att stärka och utveckla informationen till blivande studenter. I skrivelsen som vi nu debatterar skriver regeringen att genomströmningsfrågan är angelägen och att man genom att ge framtida studenter tydligare information om innehåll och arbetsmarknadsutsikter för olika utbildningar kan ge studenterna bättre förutsättningar att klara sina studier. Till hjälp finns redan mycket prognoser, statistik och utvärderingar från och Universitets- och högskolerådet. Precis som regeringen tydliggör i sitt svar tycker vi att det är viktigt att gå från ord till handling och se till att den information som finns samlas på ett effektivt och bra sätt så att den blir lättillgänglig för blivande studenter som ska välja utbildning och göra karriärval. Våra nordiska grannländer är föregångare i detta avseende. Både och har väl utvecklade system för att ge de blivande högskolestudenterna bättre information inför en av de absolut största investeringarna de kan göra. I har man infört ett system med fokus på bland annat tidigare studenters lön och arbetsmarknadsetablering och om utbildningen har varit relevant för det jobb man har fått. I har man stort fokus på tidigare studenters upplevelse av kvaliteten i utbildningarna och om de anser att den har bidragit till att stärka deras förutsättningar på arbetsmarknaden. tycker att det är viktigt att studenter får bra och relevant information. Vi är därför glada över att flera partier har valt att ställa sig bakom vår reservation. Om alla dessa ledamöter röstar ja till den stöds den av en majoritet, och då tvingas regeringen arbeta mer intensivt med att se till att blivande studenter får bättre information. 68 (S): Jag är lite ringrostig eftersom jag inte har varit här . I normala fall brukar jag debattera grundskolefrågor, så detta är ny mark för mig. Men det är spännande, och det finns mycket att ta till sig i granskning. De nordiska riksrevisionsmyndigheterna har granskat resurseffektivitet och produktivitet hos de nordiska lärosätena . Granskningen har skett vid 68 av de 160 nordiska lärosätena, och 27 svenska lärosäten deltog. om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Man ville ha svar på om resursanvändningen är effektiv vid svenska lärosäten jämfört med övriga nordiska lärosäten och hur eventuella skillnader i effektivitet kan förklaras. Resultatet visar att de svenska lärosätena hävdar sig väl i jämförelse med andra nordiska lärosäten. Den genomsnittliga förbättringspotentialen för den granskade perioden är . har effektiviteten ökat med . Man har tittat på en mängd olika faktorer för att se varför vissa lärosäten presterar lägre än andra, men den enda faktorn som uppvisar samband med effektivitetstalen är personalomsättning, vilket också företrädare lyfte fram. Hög personalomsättning kan bidra till lägre effektivitet. Man har också granskat genomströmningen på en fristående kurs i engelska och på högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik. Resultatet visar att den är lägre på engelskakursen och att det är stora variationer mellan lärosätena. Uppföljningen kan bli bättre; de åtgärder som görs för att öka genomströmningen följs inte alltid upp. Granskningen visar också att genomströmningen påverkas av faktorer som lärosätena själva inte rår över, till exempel resurstilldelning till humaniora, vikande studentunderlag och sned könsfördelning. lämnar inga rekommendationer till regeringen med anledning av granskningen. Regeringen välkomnar granskningen och menar att lärosätena arbetar hårt med att utveckla verksamhetens kvalitet och effektivitet. har samtliga lärosäten ett uppdrag att arbeta med och utveckla verksamhetens kvalitet och effektivitet, och det är viktigt och nödvändigt. Regeringen menar också att det är svårt att mäta effektivitet utifrån en statistisk modell och att fler pusselbitar behövs. publicerar rapporter grundade på myndighetens ansvar för uppföljning av lärosätenas effektivitet. Den statistiken ger väldigt goda möjligheter att följa utvecklingen och också göra jämförelser mellan lärosäten, ämnesområden och utbildningsformer. Precis som från nämnde finns det också en följdmotion från som anser att regeringen ska ge högskolemyndigheterna i uppdrag att samla och tillgängliggöra information om tidigare studenters lön och arbetsmarknadsetablering samt om utbildningskvaliteten. Man menar att det skulle leda till högre kvalitet, bredare rekrytering och bättre genomströmning. Det är väldigt många kloka förslag, men eftersom regeringen i skrivelse 75 berättat för oss att arbete pågår i riktning mot vad som efterfrågas bedömer man att det inte behöver göras något ytterligare . Därför avslås motionen. Med detta, fru talman, föreslår jag att rapporten läggs till handlingarna. Jag vill önska samtliga här inne en glad midsommar och en fortsatt glad sommar! 69 (V): har granskat lärosätenas resurseffektivitet i ett nordiskt perspektiv, och vi kan konstatera att den svenska högskolan står sig bra. riktar uppmaningar till lärosätena men inte till regeringen. Utskottets förslag är därför att granskningen läggs till handlingarna. om resurs-effektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse konstaterar, som flera har nämnt, att personalomsättningen är högre på de lärosäten som har förbättringspotential. Hög personalomsättning kan hänga samman med de osäkra anställningsförhållanden som finns inom högskoleväsendet. har i andra sammanhang lagt flera förslag för att öka anställningstryggheten inom akademin. har också gjort en särskild granskning av genomströmningen på grundkurser i engelska och högskoleingenjörsprogrammet. I den särskilda granskningen finns några orosmoln som jag särskilt vill lyfta fram. Det är problem som inte är lärosätesspecifika utan generella. Till exempel beskriver i stort sett samtliga lärosäten när det gäller grundkursen i engelska att det är ett stort problem att den statliga ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer inom humaniora har urholkats och att ersättningen inte är anpassad till de faktiska kostnaderna kopplade till utbildningens innehåll. Det är gamla siffror, och det är därför dags att se över hur vi fördelar medel till våra lärosäten och hur vi värderar utbildningar. Granskningsrapporten påpekar att högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik har några utmaningar som skiljer sig från grundkursen i engelska. Lärosätena lyfter upp den sneda könsfördelningen som påverkar genomströmningen negativt, eftersom kvinnor generellt har högre genomströmning än män. När jag står här i talarstolen och när vi debatterar och diskuterar högskolefrågor återkommer jag ständigt till jämställdhetsperspektivet. När det gäller högskoleingenjörsprogrammet finns det minst två problem.