prot · H70988 · 2020-03-18 00:00:00 — Förprövningen är en viktig del för att uppfylla den svenska djurskyddslagstiftningen eftersom den förebygger miljö- och inhysningsbetingade sjukdomar och skador hos lantbrukets djur, istället för att djuren ska behöva lida eller behandlas i efterhand.” veterinärer tycker självklart också att förprövningar är en väldigt bra sak. Ändå blev det ett politiskt spel kring detta, där några partier ville verka vara för regelförenklingar. Men det här kan orsaka både ekonomisk skada för jordbrukare och inte minst lidande bland våra djur. Jag tycker att det är ynkligt av de borgerliga partierna. Jag tycker att de ska skämmas och att de ska dra tillbaka beslutet. De borde också ha skrivit om detta . Detta var förra årets debatt. Jag ville faktiskt lyfta fram den igen, för den här frågan är fortfarande levande. Jag tycker att man som borgerlig politiker ska vara så pass hyfsad i debatten att man kan be om ursäkt och ändra sig när man har gjort fel. I debatten är det återigen framför allt som är banerförare för att försämra djurskyddet – det hörde vi i debatten här precis innan. Det handlar om beteskravet för nötkreatur, inte minst kor. I har vi en fantastisk sak som jag tycker att jordbrukare, andra som jobbar i jordbrukssektorn och vi politiker ska vara stolta över, nämligen ett beteskrav som innebär att nötkreatur har möjlighet att gå ute . De har möjlighet att beta och följa de naturliga beteenden de har som djur. Det står också i vår djurskyddslagstiftning att djuren ska ha möjlighet att leva enligt sina naturliga beteenden. Beteskravet är som sagt något som många andra länder ser upp till. De ser som ett föregångsexempel. Arla slår sig för bröstet och gör reklamfilmer för att visa hur fint det är att vara djur och inte behöva bo inne i ett djurstall hela livet som nötkreatur, utan att nötkreaturen faktiskt får komma ut och beta och må bra. Det är bra för deras klövar. Det är bra för deras juver. Det är bra för deras välmående generellt. Inte minst är det psykiskt bra för dem att de får leva enligt sitt naturliga beteende. är för tillfället mest högljudda, men även vill ta bort beteskravet för nötkreatur. Om man tar bort beteskravet skulle det innebära en möjlighet att stalla in våra kor under hela deras liv, även de som ger oss mjölk, och till exempel tjurar och andra djur som ger oss kött. Det som har varit det goda exemplet i är just att vi inte har haft det på det sättet. driver det här. De slår sig för bröstet, tycker att det är en bra sak och att man på något sätt gör lantbrukare en tjänst. Enligt forskningen finns det ingenting som säger att det skulle vara bra för djuren. Det finns ingenting som säger att det skulle vara bra för konkurrenskraft. Det finns ingenting som säger att det skulle vara bra för att minska sjukdomar eller antibiotikaanvändning. Det finns massor med forskning som säger tvärtom; det kommer att vara skadligt för våra lantbrukare, och det kommer att vara skadligt för djuren. Jag vill gärna höra vad och säger om det. Det är nämligen av stor vikt. Det finns mycket mer att säga om djurskyddslagstiftningen. Vi har många djur i det här landet som lever okej liv. Men vi har också många djur i det här landet som lever liv som knappt kan kallas liv. Det är djur som föds upp bara för att slaktas, djur som inte får se ljus och djur som på många sätt lever ovärdiga liv. Jag tycker att vi ska fortsätta den här debatten. I mitt parti funderar vi mycket på de här frågorna, inte minst inför vår egen partikongress och egentligen inför varje nytt riksdagsår. Det är viktiga frågor. Och på grund av det som har hänt med är frågorna viktigare . Låt oss fortsätta debatten. ser jag fram emot att höra kommentarer. I detta anförande instämde , och (alla S). 62 (KD) replik: Som av en händelse talade om mig. Då tänker jag att jag tar till orda. Men redan innan ledamoten nämnde mitt namn tänkte jag faktiskt fråga ledamoten om några saker. Ledamoten talade i om olika saker, och en sak som är intressant för min del är det här med lönsamhet i jordbruket. Hur ser ledamoten på det? Som jag talade om i mitt anförande ser vi nu att inte är speciellt bra på att vara självförsörjande på livsmedel. Det ligger på . Och precis som jag var inne på är vi självförsörjande på vetemjöl, socker och morötter. Jag menar att vi inte kan ha det på det sättet. Vi har en dålig självförsörjningsgrad. Vi jobbar för att den ska öka i vårt land. Då vill jag fråga ledamoten hur han ser på detta. Vi vet att mjölkgård efter mjölkgård läggs ned. slutar som sagt fyra fem mjölkbönder på grund av att lönsamheten är för dålig. Hur ser ledamoten på detta? Hur ska vi öka vår lönsamhet och konkurrenskraft? Om vi över huvud taget är ute i vårt land och lyssnar på våra mjölkbönder och bönder hör vi att det primära är att lönsamheten måste öka och att konkurrenskraften måste stärkas. Vad säger ledamoten om det? 63 (S) replik: Tack för frågan, ! Lönsamheten är såklart viktig. Jag tror att det är viktigt för lönsamheten i svenskt jordbruk att vi har så god kvalitet som möjligt på våra produkter och så god djurvälfärd som möjligt. Det är på det sättet vi kan konkurrera. Det kommer nog också att vara stor efterfrågan på det i världen, inte minst efter den kris vi ser . Det är viktigt med goda livsmedel som inte bidrar till sämre djurskydd eller för den delen sämre hälsa, för vare sig djur eller människor. Jag vill gärna återgå till det som den här debatten handlar om. Det är inte lönsamhet utan just djurskydd. Den kristdemokratiske ledamoten nämnde knappt djurskydd i sitt anförande och inte heller i frågan till mig . I stället handlar det om lönsamhet. Det är kanske ganska talande för hur ser på frågan. Men lönsamhet handlar också om god djurvälfärd. Frågan som jag ställde och som jag vill få svar på från handlade om beteskravet för nötkreatur, våra mjölkkor, för att de ska få gå ute på somrarna, precis som vi ser i reklamen om Bregottfabriken. Vi hoppas att det ska kunna fortsätta vara verklighet och inte förbjudas, vilket vill. Det finns en del undersökningar. Inte minst har en professor och veterinär som heter , som är en av de kunnigaste på området, gått igenom all relevant forskning på området och skrivit en rapport om hur det ser ut med beteskravet: Är det bra för lönsamheten? Är det bra för djuren? Jag kan återkomma till vad han har sagt i nästa replik. Jag har en del av hans rapport i min padda. Det finns egentligen ingenting som talar för att det skulle bli bättre av att ta bort beteskravet och göra det sämre för våra nötkreatur och mjölkkor. Allting talar för att beteskravet gör det bättre för dem. Mitt enkla svar är att lönsamheten blir bättre genom att vi har bättre djurvälfärd och jobbar på med goda villkor. 64 (KD) replik: Jag vill tacka . nämnde i en punkt i sin inledning att jag far med osanning när det gäller antibiotika. Det vill jag bemöta. Jag sa att vi är världsledande. Det betyder att vi är bland de bästa. Vi är topp tre i världen. Du nämnde , men du glömde , . De är faktiskt bäst i världen. Men i EU är bäst. Det vill jag få fram. Att jag skulle fara med osanning är ganska starka ord, . Jag hör dessutom inte något svar på min fråga, utan du talar bara allmänt om hur det ser ut. Frågan är om har besökt mjölkgårdar . Det är viktigt att vi ledamöter är ute och besöker olika verksamheter. För oss som sitter i miljö- och jordbruksutskottet är en viktig del att besöka gårdarna. Jag kanske besöker helt andra ställen än , men när jag är ute märker jag att bönderna säger att när korna går ut mår de i vissa sammanhang sämre. Det är faktiskt på det sättet. De är vana vid att få ett visst foder. När de går ut minskas det, och de mår delvis sämre. Det är alltså inte som det var förr, när skrev i . Det är en helt annan tid. Vi har nya stallar, och korna väljer kanske själva att vara inne. Därför tycker jag att det är bra att tillsätta en utredning för att se över vad som är rätt eller inte. 65 (S) replik: Jag tackar för svaret från den kristdemokratiske ledamoten. Jag är givetvis ute och besöker mjölkgårdar och andra lantbruk och har gjort det även i närtid. Jag har alltså ganska bra koll på det, utifrån min egen uppväxt och hur det ser ut . Jag har för den delen även flera vänner som är lantbrukare. Om vi nu ska se till lönsamhet, vad som är viktigt för djuren och om de mår bra eller inte av att vara ute är det viktigare att vi lyssnar till dem som verkligen vet än att någon ledamot är ute och tittar. Är det kanske veterinärer som vet? Är det den allmänna forskningen? Eller är det SLU? Som jag nämnde har , som är både veterinär och professor i djurvälfärd, gått igenom all väsentlig litteratur och forskning som finns om inte minst beteskravet. Jag tänker läsa ett citat där han beskriver att just att komma ut på bete är bättre för djurens välbefinnande och inte sämre, vilket den kristdemokratiske ledamoten sa. ”Jag har dammsugit den internationella litteraturen för att hitta beräkningar på dels sjukdomsfrekvenser på stall och bete, dels ekonomiska beräkningar för kostnader för olika sjukdomar. Det handlar om att kor som går på bete till exempel får färre inflammationer i sina juver, färre skadade spenar och att det är färre som dör . Dessutom blir kor på bete mer fertila. Och friska kor är en lönsam affär. Bonden tjänar åtminstone per ko och år genom att ha dem på bete. Resultatet går stick i stäv med som kom . Där har man räknat fram att betet kostar bonden men har i de beräkningarna inte alls tagit hänsyn till kornas hälsa.” mår alltså bättre av att vara ute på bete, inte av att stängas in i ett stall året runt. 66 (L): Jag vill så här i slutet av debatten tacka för en god debatt. Det är roligt att höra att alla i miljö- och jordbruksutskottet, oavsett partifärg, är engagerade i frågan om ett kraftfullt djurskydd. Jag vill också passa på att, som andra ledamöter redan har gjort före mig, herr talman, rikta ett tack till den vårdpersonal och dem som kämpar i den kris som och världen utsätts för genom coronautbrottet. Jag riktar mig även till de äldre som tvingas hålla sig isolerade i sina hem för att inte bli smittade liksom till småföretagare som går på knäna då människor inte vågar besöka restauranger eller liknande. Jag vill dock inte bara rikta ett tack i mitt inlägg, herr talman. Jag vill också rikta kritik. Det är inte kritik mot fladdermusen eller myrkotten, utan jag vill rikta kritik mot . Hela världen – inte bara riksdag – ser och förstår att det är den kinesiska staten och ingen annan som bär ansvar för att de småföretagare som går på knäna kanske inte får ekonomin att gå ihop. Den bär ansvar för att de äldre tvingas sitta isolerade, rädda för den farsot som sprids över världen. Den bär även ansvar för att vårt sjukvårdssystem är överbelastat och för att människor är sjuka och dör. Det är den kinesiska staten och dess brist på regleringar vad gäller djurskydd och djurhållning som bär ansvar för den farsot som sprider sig över världen, ingen annan. Det kan inte vara en bättre tid än nu att ha en diskussion om djurskydd, vilket har påpekats i debatten. Vi ser hur ett bristande djurskydd kan leda till saker som exempelvis liksom nya bakterier, virus och andra sjukdomar som sprids och kraftfullt slår mot hela vår värld. Hur väl man tar hand om sina djur är ett mått på hur civiliserat ett samhälle är. Hur man ser till att djur mår bra och inte blir sjuka och hur man ser till att det finns en livsmedelsförsörjning som är etiskt rimlig är mått på hur långt man har kommit i sin civilisatoriska utveckling och hur långt man som samhälle har utvecklats. I betänkandet finns ett antal frågor som jag lägger särskild vikt vid. Först och främst har vi själva djurskyddet. Vi i Liberalerna vill se fler och tuffare kontroller. Vi vill ha ett hårdare regelverk på EU-nivå. Det behövs för att vi konsumenter ska kunna känna oss trygga. När vi köper en vara som är tillverkad under ett regelverk som ska garantera ett gott djurskydd ska vi kunna veta att djurskyddet verkligen är gott. För det behövs kontroller, annars får vi inte den konsumentmakt och den marknadsdrivna utveckling för att få exempelvis bättre kött som vi så gärna vill ha. Jag vill även säga något om djurförsök. Det lidande som djur utsätts för i många av de djurförsök som utförs är oerhört problematiskt. Om det är ett mått på civilisation hur väl man tar hand om sina djur är det också ett ganska bra mått på ocivilisation om man misshandlar eller på andra sätt plågar sina djur under onödiga djurförsök. Jag är liberal, herr talman, och är därför hoppfull. Jag tror på utvecklingen, och jag ser att världen är på väg att bli bättre. Men det krävs också politiska muskler, inte bara regler som styr upp och ser till att vi sprider regler som försvårar för djurförsök eller inför restriktioner om när och under vilka former man får göra djurförsök. Det behövs också forskning och teknikutveckling. Detta vill jag säga något om. Just nu befinner sig världen i ett viktigt skifte. Forskare från bland annat har kommit långt i den teknik som kallas människa på chip. Det är en teknik där man kan imitera mänskliga organ i små datachip. På så sätt kan man i vissa fall rationalisera bort djur för att ta fram ny medicin och i stället pröva fram den på datorer. Detta är helt fantastiskt. Det är fantastiskt hur världen blir bättre. För det krävs inte bara regleringar utan också investeringar i forskning och teknikutveckling för att detta ska fortgå. Just i dessa tider behöver man kanske inte tänka på antibiotikaresistens för att ligga sömnlös. Det räcker med den farsot – det virus – vi har. Men antibiotikaresistensen, som hotar att slå ut mänsklighetens skydd mot bakterier, är ett otroligt allvarligt problem. Vi i har kommit långt, och vi är duktiga. Det finns kanske de som är duktigare än vi, och det finns garanterat de som är mindre duktiga än vi. Men från politiskt håll behöver vi såklart göra mer. Det behövs tuffare regler och inte bara på EU-nivå utan i hela världen. Vi behöver lägga press på andra länder att ha bättre regelverk, ha fler kontroller och använda mindre antibiotika. Även i detta sammanhang vill jag dock säga något som är väldigt positivt och glädjande. Jag tycker nämligen att vi i tider som dessa också behöver våga ha framtidstro och ta oss ur dysterheten. Vi kan göra det med lite fantasi och hopp, som exemplet med människa på chip visar när det gäller djurförsök. Ganska har man använt AI, artificiell intelligens, för att hitta ett nytt antibiotikum. Det heter halicin. Forskare på MIT i har med AI hittat ett antibiotikum som vi tidigare inte har haft. Detta är fantastiskt. Om vi i världen satsar på forskning och utveckling kommer vi att få se mer av detta. Vi kommer då att kunna värja oss mot en del av den antibiotikaresistens som uppstår när man inte har ett bra djurskydd. Men då krävs att vi sprider bra regler för djurskydd i världen, som vi satsar på forskning och utveckling, så att de antibiotika vi får fram inte direkt blir verkningslösa för att de pumpas ut i exempelvis djurbruket. På grund av coronaviruset befinner vi oss i dystra tider. Vi förstår att utbrottet blev möjligt på grund av att den kinesiska staten hade ett bristfälligt regelverk för djurskydd och djurhållning. Men det finns hopp. Om vi satsar på forskning och utveckling och ser till att sprida ett kraftfullt regelverk så att fler länder har tuffa kontroller kommer det att ordna sig. Världen kommer återigen att utvecklas åt rätt håll. Vi kommer att bli mer civiliserade. Vi kommer att få ett ökat välstånd. Vi kommer att kunna dricka ett glas mjölk och käka vårt kött. Vi kommer att kunna ha husdjur även . 67 (MP): Jag vill som många andra har gjort tidigare i debatten rikta ett stort tack till de många inom bland annat vården men även inom andra samhällssektorer som tar ett ansvar i den kris som vi nu befinner oss i. Det är fint att se hur samhället snabbt ställer om och anpassar sig. Det är fint att se att vi tar ett gemensamt ansvar för att samhällets funktioner ska fortsätta att fungera. Även här i anpassar vi oss. Det är med anledning av detta som jag nu ersätter , som skulle ha talat för räkning i denna debatt om djurskydd. Jag kommer helt och hållet att tala om motion 2857 som handlar om behovet av en översyn av den etiska prövningen av djurförsök och har lämnats in av med flera i . Bakom ”med flera” döljer sig bland annat mitt eget namn. Vi behöver en omfattande översyn av hur den etiska prövningen av djurskydd fungerar. Denna översyn bör lämna förslag på vilka åtgärder som behöver vidtas för att den etiska prövningen ska bli ändamålsenlig och rättssäker. Vi menar att det nuvarande systemet inte uppfyller det EU-direktiv som finns på området och faktiskt inte heller uppfyller svensk lag. Då pratar vi framför allt om djurskyddslagstiftningen. Att det finns behov av åtgärder menar vi borde vara uppenbart. Utskottet konstaterar i sitt svar på motionen att det finns ett omfattande och detaljerat regelverk och bestämmelser som bland annat rör frågan om huruvida djurförsök ska tillåtas och hur dessa försök ska bedrivas. Ja, det är naturligtvis helt rätt och riktigt. Vi vet det. vet vi att det har gjorts flera studier som pekar på tydliga brister, och det är de bristerna som vi vill ska åtgärdas. Jag kommer att nämna några exempel, men det finns fler. är det endast de som har ansökt om tillstånd att bedriva djurförsök som har rätt att överklaga beslut i de djurförsöksetiska nämnderna. Det innebär att det bara är avslag som kommer att överklagas, aldrig givna tillstånd att bedriva forskning och försök på djur. Det är framför allt förvaltningslagen som pekar på det. Om vi kan få till en översyn vill vi att det ska utredas vilka möjligheter att överklaga det ska och kan finnas för till exempel enskilda ledamöter i de djurförsöksetiska nämnderna. De skulle kunna lyfta fram exempelvis att de anser sig ha blivit förbisedda under mötet, att tillräcklig information för beslutsfattande saknats eller att risk för jäv inte beaktats. Ledamöterna har som reglerna ser ut inte någon partsställning, vilket krävs för att överklaga. Sedan har vi försöksdjuren själva, som rimligtvis borde vara att anse som intressemässig motpart till de ansökande forskarna. De representeras inte heller som part med rätt att överklaga – i så fall naturligtvis via någon form av ombud. Ett annat exempel är att lagen kräver att nämnden ska kunna bedöma försökets betydelse och förvärvade nytta. Försöket får till exempel inte vara ett onödigt upprepande av tidigare gjorda försök. Ett försök får inte utföras om det är möjligt att uppnå motsvarande kunskap med alternativa metoder, utan djur. Den här delen i lagen förutsätter att det är möjligt för en lekman i en sådan här nämnd att förstå vad försöket går ut på, men också att ha en historik kring liknande försök eller forskning. Sedan har vi det glidande begreppet ”nytta”, som ska kunna vägas mot det förväntade lidandet. För att kunna ta ställning till allt detta är det oerhört viktigt att varje djur kan följas genom hela djurförsöksprocessen och att det är tydligt vilket syftet med försöket är, vilka procedurerna, substanserna eller vad det nu kan vara är och varför de ska testas. Det här handlar inte bara om läkemedel, utan ofta om kemikalier, kosmetikaprodukter och materialtyper. Vi har sett ganska många exempel på att ansökningarna inte håller den kvaliteten. Vi behöver alltså se över hur ansökningar som inte håller kvaliteten ska hanteras men också om det finns behov av åtgärder gällande förordningar och lagstiftning. Lagstiftningen och regleringen på området, även på EU-nivå och internationell nivå i övrigt, utgår från det vi kallar för 3R – refine, reduce, replace – det vill säga att minska djurens lidande, minska antalet djurförsök och ersätta dem med andra metoder. Forskarledamöterna i de djurförsöksetiska nämnderna kan i bästa fall veta till exempel vilka andra djurmetoder som kan gå att använda för de två första av dessa r, refine och reduce. Men för det tredje, replace, att ersätta med andra metoder utan djur, blir det svårare. Kunskaperna för det saknas. Underlagen i ansökningarna blir knapphändiga. Detta gäller för forskare. För lekmän är det naturligtvis ännu svårare. Det här visar på problem som uppstår när det inte finns krav på 3R-kompetens i nämnderna. Lagen och utgångspunkten för de tre r:en kan då helt enkelt inte uppfyllas. Som jag nämnde tidigare finns det gott om stöd i forskningen för det som vi anför i motionen. Jag ska nämna några exempel. En studie av med flera visar att det med det nuvarande arbetssättet och med sammansättningen i de djurförsöksetiska nämnderna saknas nödvändiga förutsättningar för en fullständig, opartisk och jämlik etisk granskning. , som är universitetslektor i , skriver i en rapport bland annat att vissa ansökningar inte ger tillräcklig information för att man ska kunna göra en etisk bedömning. , som är docent vid SLU, visar i en sammanfattande syntes av flera studier att systemet inte riktigt fungerar. Hon pekar på ett par saker. Det blir en för smal cost–benefit-analys. Man vilar mer på potentiella fördelar för människan än på djurens lidande. Det tas nästan aldrig hänsyn till replacement, det vill säga det tredje r som jag nämnde tidigare. I det EU-direktiv som jag tidigare nämnde står det uttryckligen att medlemsländerna ska sträva efter att minska djurförsök. Det är alltså det som är den styrande anledningen till att en etisk prövning av varje djurförsök ska göras. Om den etiska prövningen inte fungerar som den ska utan riskerar att systematiskt döma till fördel för de ansökande forskarna och till nackdel för djuren – då har vi som land brutit mot legalitetsprincipen. Det är svårt att göra rättvisande analyser av till exempel det här med nytta kontra lidande, inte minst med de ofta otillräckliga underlagen i ansökningarna och den bristande sakkompetensen i nämnderna. Hur ska vi då i tillse att vi följer de direktiv, lagar och regler som gäller djurförsök? För oss som har skrivit den här motionen kvarstår frågan, eftersom vi anser att det är tydligt bevisat att det sätt vi gör det på har alltför stora brister. Dessa behöver åtgärdas. Antingen gör vi om systemet helt eller så krävs det stora förändringar i de djurförsöksetiska nämndernas sammansättning och arbetssätt. Slutsatsen av mitt relativt långa inlägg är att skyndsamt behöver ta fram en nationell strategi och en handlingsplan för hur vi ska arbeta med att fasa ut djurförsöken, så att vi följer EU-direktivet. I den handlingsplanen behöver vi bland annat en gemensam nationell policy för hur vi ska arbeta för att göra rättvisande cost–benefit-analyser. De ska göras på samma sätt i alla nämnder. Vi har internationella exempel att utgå från. Till exempel följer de djurförsöksetiska nämnderna i en tydlig mall. Om arbetet ska göras inom ramen för de djurförsöksetiska nämnderna måste nämnderna ha ledamöter med oberoende veterinärmedicinsk kompetens, etologisk kompetens, etisk kompetens och kompetens om 3R och djurförsöksfria metoder. De forskare som ska bedöma försöken ska själva vara bekanta med djurfria metoder. Djuren ska också ha en röst. Det är viktigt. Då måste djurskyddsorganisationerna få en möjlighet att överklaga besluten. Jag vill också påpeka att vi står på forskningens sida. Det är viktigt att ta fram metoder som inte bygger på djur. Andra metoder för att testa läkemedel, kemikalier och plaster är ofta, vilket också har nämnts tidigare i den här debatten, både snabbare och framför allt billigare än när djur måste användas. Låt oss arbeta för att få fram sådana metoder! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag ser fram emot att och regeringen tar tag i de här frågorna. De har väntat alltför länge, och djuren har väntat alltför . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU10 68 (M): I dessa besvärliga coronatider har den svenska livsmedelsförsörjningen hamnat i fokus.