prot · H709110 · 2020-04-23 00:00:00 — Vi har tyvärr sett rapporter – inte bara i vårt land utan i många andra länder, framför allt länder där ganska stora restriktioner har införts och där människor inte får lämna hemmet – om att situationen lett till att våld i hemmet, våld mot barn och också våld mot kvinnor har ökat. Mot den bakgrunden ska vi fortsätta att stötta den verksamhet som finns i , när det gäller både kvinnojourerna och det offentligas stöd till barn och till kvinnor som inte kan stanna kvar. Vi har ingen som helst anledning att fördröja eller på annat sätt se till att de utlovade resurserna inte kommer fram. Om detta har hänt ska vi naturligtvis reda ut det så fort som möjligt. 77 (KD): Jag har tidigare frågat landsbygdsministern hur kan påverka andra länder så att de följer EU:s torskfiskestopp i . Regeringen ville kontrollera fångster på de svenska fartygen med övervakningskameror, och gällande andra länders efterlevnad hänvisade ministern till . Om det ska bli balans i måste alla länder leva upp till EU:s fiskeförbud, så att åter kan bli en livskraftig miljö, både för fiskar och för svenska yrkesfiskare. Medlemsstaterna kan inte ha olika regler för bifångst av torsk. har medan har . Statens kompensation till svenska torskfiskare är inte ens per dag för att stanna i land. Vissa fick en ersättning på för på över . Varför har de olika medlemsstaterna olika bifångstregler för torsk i , och varför kompenserar staten inte svenska Östersjöfiskare på ett anständigt sätt? 78 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det svenska fisket har det väldigt tufft; detta tror jag att vi kan vara överens om. Man är utmanad av en situation där vi tvingats hantera en dålig havsmiljö och därmed sänka kvoterna, inte bara för torsk utan också för en del andra fiskslag. Det är sillstopp under leksäsong, exempelvis, och är det dessutom , vilket innebär att man tappar en stor del av sin försäljning till hotell och restauranger. Jag håller med om bilden att det är viktigt att vi har gemensamma regler. Därför jobbar vi inom Baltfish och driver på för att det ska vara enhetlighet, att alla ska följa samma regelverk och att alla länder ska göra på samma sätt. Kameraövervakning, som nämndes, är en fråga som drivs inom EU och där vi i nu föreslår ett frivilligt försök för att säkerställa att vi är på banan och väl i fas när regler eventuellt kommer från EU. 79 (S): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Den gäller livsmedelsförsörjningen och det pågående virusutbrottet. är under prövning, och inledningsvis vill jag ägna en tanke åt alla som sliter, lider och möter nöd och död. möttes vi av bilder av tomma butikshyllor, spekulationer och tvivel kring om våra livsmedel och hushållsartiklar skulle räcka till och även en del frågor om vår självförsörjning. Vi i har drabbats hårdast av virusutbrottet i sig men även av tendenser till hamstring och tomma butikshyllor. Gällande logistiken och livsmedelsförsörjningen: Vad ser landsbygdsministern just nu och framöver? 80 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! En fungerande livsmedelsförsörjning är central i normala tider, men särskilt i kristider, givetvis. Vi var tidiga med att sammankalla alla aktörer i livsmedelskedjan för att säkerställa att vi har en gemensam bild både av hur läget ser ut och av var utmaningarna finns. Den gemensamma bilden är att vi har god tillgång på livsmedel och att varuflöden fungerar när det gäller export och import, även om det finns förseningar. Däremot finns det logistikutmaningar. Konsumenters beteende är annorlunda, delvis med rätta, för det är klokt att säkerställa att man har varor hemma för eller två. Detta gäller egentligen , men kanske särskilt i kristider. Vi såg ett överdrivet bunkringsbeteende . Det bunkrades bland annat saker som toalettpapper , vilket kanske kan tyckas vara onödigt. Där har branschen tillsammans med politiken varit tydliga och informerat. Jag tror att information är nyckeln här. A-kassans villkor för frilansande kulturarbetare 81 (M): Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsministern. sagt alla sektorer är mycket hårt drabbade på grund av covid-19, men jag vill lyfta upp krisen inom kultursektorn. har runt en halv miljon enskilda näringsidkare, varav många frilansare. Regeringen har dessutom uppmuntrat många att bli småföretagare. De flesta uppdragsgivare kräver att man har till exempel F-skattsedel, just i denna bransch. Dagens a-kassesystem är dåligt anpassat för den arbetsmarknad som råder , utifrån dessa förutsättningar. Det är många enskilda firmor. När dagens frilansare tvingas lägga ned sina firmor eller göra dem vilande för att få ut a-kassa innebär det en tomhet för dem. Min fråga är: Skulle det vara möjligt för enskilda näringsidkare att kunna bedriva viss verksamhet och ändå få a-kassa? Det kan till exempel vara att ta uppdrag mot faktura, hålla kontakt med kunder samt marknadsföra sig. 82 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för en mycket viktig fråga. Det är helt uppenbart att denna kris verkligen har slagit hårt mot många sektorer, och kultursektorn är mycket hårt drabbad och inte minst de människor som arbetar i den. Av detta skäl har regeringen arbetat mycket intensivt med att titta på till exempel hur vi säkerställer att våra trygghetssystem bättre kan tillmötesgå de behov som finns i dessa viktiga sektorer. Därför bestämde vi också att a-kassan ska svara bättre mot dessa behov genom att man kan lägga sin verksamhet vilande. Det pågår just nu ett arbete för att se om vi kan göra något mer i denna del. Vi är inte beredda att rucka på principen om arbetslinjen. Har man arbetslöshetsersättning ska man vara arbetslös. Däremot vet jag att det bland annat från Klys har lyfts fram en diskussion om man till exempel kan få underhålla sin hemsida. Det är denna typ av frågeställningar som vi nu analyserar. Utredning om marknadsmässiga hyror 83 (SD): Min fråga ställs till justitieministern. har det i publicerats uppgifter om att regeringen kommer att lägga fram en utredning om mer marknadsmässiga hyror på bostadsmarknaden. har reagerat mycket starkt på detta, särskilt att det kommer just nu under den mycket allvarliga kris som vårt land befinner sig i. Kritiken utgår från att detta kommer att skapa mer oro och rädsla bland medborgarna. Min fråga är helt enkelt om dessa uppgifter stämmer. Kommer detta utredningsuppdrag att levereras , att smygas ut under coronakrisen? Och vad är bakgrunden till att regeringen vill se högre hyror på delar av bostadsmarknaden? 84 Justitie- och migrationsminister (S): Det är ingen hemlighet att vi har arbetat med ett utredningsdirektiv. Det är en del av januariavtalet. Men jag vill korrigera ett par saker. För det första är detta inte ett förslag utan ett utredningsdirektiv till en förändring som kan komma först om . En utredning ska jobba med detta först för att bli färdig med ett system. För det andra handlar detta inte om marknadshyror. Detta berör i praktiken ingen av dagens hyresgäster, eftersom det inte berör det befintliga beståndet utan bara nyproduktion. Nyproduktionen är av det totala beståndet. Det som vi talar om är alltså inte någonting som får betydelse för dagens hyresgäster. Det är viktigt att säga det just för att människor inte ska bli rädda för att vi nu tänker införa marknadshyror i det befintliga beståndet. Det gör vi alltså inte. Detta berör bara dem som så att säga kommer att ta del av nya lägenheter först om . Och det motsvarar, som sagt, av beståndet, alltså nyproduktionen. 85 (M): Denna tid är vi många som börjar längta efter närodlade grönsaker och solvarma jordgubbar. Men finns problem. Coronakrisens härjningar gör att det råder inreseförbud, något som stoppar tusentals säsongsarbetare från andra länder som brukar komma till för att jobba i jordbruket. beslutade att säsongsarbetare inom jordbruk är en grupp som bör undantas från inreseförbudet. Detta meddelade också statsrådet vid en pressträff . För att rädda årets växtodlingssäsong och vår livsmedelsförsörjning är det viktigt att vi ser till att just inreseförbudet inte längre utgör ett hinder för behöriga säsongsarbetare. Därför vill jag fråga statsrådet hur regeringen kommer att jobba för att säkerställa detta och följa upp att säsongsarbetare inte hindras från att komma in i vårt land för att jobba? 86 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Den är både viktig och relevant. Vi har under hela coronakrisen haft en kontinuerlig dialog med hela livsmedelskedjan i syfte att undanröja hinder och hitta gemensamma lösningar. En av de frågor som vi nu arbetar intensivt med är hur vi hanterar det faktum att man normalt sett har väldigt många säsongsarbetare som kommer till . Egentligen oavsett vad gör vid svensk gräns måste man ändå ha en mental beredskap för att det kommer att vara svårt att få hit i alla fall stora volymer med människor från andra länder. Därför har jag och senast haft ett möte med företrädare för , gröna näringar, arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och så vidare för att diskutera hur vi ska möta det behov som kommer att finnas. Hur jobbar vi med alla de arbetssökande som har kommit ut på svensk arbetsmarknad? Vilka verktyg har vi, och vilka skulle vi möjligen behöva? Bredbandsutbyggnad och digitala jobb 87 (M): fick vi, som även en tidigare frågeställare har tagit upp, via medierna höra att stoppar planerat stöd för utbyggnad av bredband på landsbygden . Inga pengar kommer att betalas ut, förutom redan beslutade. kunde vi på höra statsministern säga att många av de nya jobb som kommer att tillkomma efter krisen faktiskt kommer att vara jobb som sker med hjälp av digitala lösningar. Då är en bredbandsuppkoppling helt nödvändig. Efter denna kris kommer vi inte att ha samma samhälle som vi hade före den. Jag undrar vad statsrådet konkret avser att göra för att de digitala jobben faktiskt ska kunna tillkomma efter krisen om vi inte är bredbandsuppkopplade. 88 Statsrådet (S): Bredband engagerar och intresserar alla ministrar. Men jag snodde åt mig denna fråga eftersom det hänvisades till den förändring som har aviserat att man kommer att göra med anledning av att man har prognostiserat ett underskott på som givetvis behöver täckas, eftersom man måste hålla budgeten. Därför har man tagit fram ett förslag på hur man ska hantera detta. I detta sammanhang vill jag ändå säga att det inte råder några delade meningar om hur viktig bredbandsutbyggnaden är i . Vi har också budgeterat för bredbandsutbyggnad på flera olika konton där landsbygdsprogrammet har en del. av det totala beloppet är dessutom antingen redan utbetalt eller intecknat. Vi talar alltså om en ganska liten del. Men oaktat detta vill jag ändå konstatera att det förslag som nu har lagt fram kräver en programändring. Denna programändring kommer vi att bereda. Jag vill ändå titta lite noga på både hur det ser ut och vad alternativet är till att ha det på detta konto. Åtgärder för att rädda arbetstillfällen 89 (M): Redan före coronakrisen hade omfattande problem med växande utanförskap. , då tillträdde som statsminister, till och med februari har arbetslösheten minskat i samtliga EU-länder utom ett, nämligen . prognostiserar dessutom IMF att krisen kommer att drabba hårdare än våra jämförbara länder genom en större ökning av arbetslösheten här, eftersom vi satsar mindre på att rädda svenska jobb än vad våra grannländer gör för att rädda sina jobb. Skulle den svenska arbetslösheten öka som snittet i jämförbara länder skulle 100 000 människor slippa gå ut i arbetslöshet. vill satsa för att rädda svenska jobb. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern varför regeringen avstår från att vidta nödvändiga åtgärder som skulle kunna rädda 100 000 svenska jobb. 90 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för frågan. Jag är mycket stolt över att kunna berätta att regeringen genom de insatser som vi har gjort genom korttidspermitteringssystemet redan kan rädda i alla fall tiotusentals jobb. När vi har kommit igenom denna kris kommer vi att kunna räkna över hundratusentals jobb. Om vi tittar bara på fordonsindustrin i , deras underleverantörer och dem som har valt att teckna avtal om korttidspermittering kan vi se att vi är uppe i över 100 000 arbetstillfällen. De viktiga insatser som regeringen nu har gjort under , med stort stöd från samtliga partier i denna riksdag, ger effekt på jobben. Och vår huvudprioritet har varit att rädda så många svenska jobb och företag som möjligt men också att se till att inga löntagare ska lämnas i sticket. Det är därför som vi nu också gör satsningar på arbetsmarknadspolitiken och på Arbetsförmedlingen och ser till att stärka arbetslöshetsförsäkringen. 91 (M): Den nuvarande situationen med coronakrisen innebär självklart att vi måste vara innovativa vad gäller att mota krisen på olika sätt. Vi pratar om att vara snabbfotad och om flexibilitet i de olika förslag som kommer både från regeringen och från oppositionen, och jag tycker att vi kan fortsätta i den andan. Vi har tidigare pratat om direkta företagsstöd, om arbetsgivaravgifter och så vidare. Ett annat verktyg som regeringen besitter är ju skatteverktyget. Vi har i landet ungefär 300 småbryggerier. De har inte de storskalighetsfördelar som de stora bryggerierna har, och de lider väldigt mycket i krisen. Från de oberoende bryggerierna har det kommit ett förslag om differentierad skattelagstiftning, det som också är tillämpbart på EU-nivå. Hur ser näringsminister på att införa detta i ? 92 Näringsminister (S): Tack för frågan, ! Eftersom den här krisen är unik i sitt slag – jag tror inte att vi har sett den typ av bred och djup kris för så många delar av det svenska näringslivet som vi gör nu – har vi velat vidta ett stort antal åtgärder. Grovt räknat är det så att generella insatser ofta går mycket snabbare att göra. Ett exempel är nedsättningen av arbetsgivaravgiften för upp till den trettionde anställde i ett företag. Det går att göra på ett kick, och det träffar naturligtvis även bryggerierna. Det är samma sak med det korttidsarbete som är infört. När man däremot ska gå in och göra branschspecifika saker tar det väldigt , och i den kris vi har varit i har regeringen prioriterat att göra just snabba insatser för att rädda jobb och företag i vårt land och mildra effekterna. Vi utesluter dock inga åtgärder för framtida insatser, för vi vet ju inte heller hur den här krisen tar. 93 (M): Coronaviruset är livsfarligt, och så även för vår ekonomi. riskerar massarbetslöshet om regeringen inte lyssnar på oss moderater och ledande ekonomer som efterlyser mycket mer och mycket kraftfullare åtgärder – och det . En bransch som inte har fått särskilt stor uppmärksamhet men som också lider under coronakrisen är det svenska yrkesfisket. Priset på havskräfta har exempelvis rasat när exporten av denna för fiske så viktiga art nästan helt har upphört som efterfrågan för restaurangnäringen har försvunnit. Branschen har bett Havs- och vattenmyndigheten att agera, men utan gehör. Branschen har också bett regeringen att agera, men ännu utan klara besked. Därför vill jag fråga landsbygdsminister om hon kan garantera den nationella medfinansiering som krävs för att de åtgärder som man har enats om på EU-nivå, till exempel stillaliggandeersättning, också ska kunna omfatta svenska yrkesfiskare. 94 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Ja, yrkesfisket lider egentligen dubbelt – man lider både av situationen som den ser ut , med kvotförändringar, och drabbas man inom många segment väldigt hårt av ett efterfrågetapp. Vi har haft branschvisa dialoger med näringen, och vi har underhandskontakter . Vi har också varit aktiva och följer det arbete som sker inom ramen för havs- och fiskerifonden i , och vi har uttryckt att vi är positiva till de förändringar som görs. Man öppnar för att även kunna göra programändringar som skulle kunna innebära att vi skulle kunna ta del av stöd som vi normalt sett inte har i det svenska programmet. Vi håller på att bereda dessa frågor , och vi gör det tillsammans med branschen. Min ambition är att vi ska göra allt vi kan för att hjälpa svenskt yrkesfiske. Frågestunden var härmed avslutad. § 9 (forts. från § 7) Nedrustningsfrågor (forts. UU9) 95 (C): Det här betänkandet baseras på fem motioner. Massförstörelsevapen är ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet, fru talman. Det är viktigt att i tider av ökad polarisering och konflikt kring våra multilaterala regler söker hävda, stärka och verka för de multilaterala spridningsmekanismer vi har. Det är viktigt att vi hävdar effektiva och verifierbara system för förtroendeskapande nedrustning. Kärnvapen är utan tvekan det massförstörelsevapen som har de mest förödande humanitära konsekvenserna. Mot dem har vi inget vaccin, ingen karantän och ingen intensivvård som kan skydda oss. Jag kommer aldrig att glömma mitt besök i . Det är ohyggligt och får inte hända igen. Vi har alla ett ansvar att arbeta för att världen inte ska drabbas av detta på nytt. Det handlar naturligtvis om att utveckla vår gemensamma säkerhet och att hantera hot från nya kärnvapenstater som eller ett mer kärnvapenbestyckat . Det handlar också om att utveckla en balanserad, verifierbar och trovärdig samt hållbar nedrustning av kärnvapen. Kärnvapentekniken ska inte spridas till fler stater. Vi har ett multilateralt ramverk för global nedrustning och icke-spridning – NPT. Det ska vi fokusera på och försöka stärka. Själv har jag haft möjlighet att medverka vid två översynskonferenser, och jag hade hoppats på att medverka vid en tredje nu under . Jag var med i 2010, när staterna ändå lyckades samla sig till slutsatser som innebar att ett antal ytterligare steg skulle tas före nästa konferens . Även då var jag med, och jag kunde se hur världen hade förändrats . Då hade hänt. Den ryska rösten lät annorlunda och hade en helt annorlunda roll under den översynskonferensen än under konferensen . Vi förstår tydligt frustrationen över tillståndet i världen, också när det gäller nedrustning. Det är bra att såväl det civila samhället som och många andra like-minded-länder har försökt lyfta de humanitära konsekvenserna av kärnvapnen. Det humanitära initiativet är bra och välkommet. Det skulle förhoppningsvis ha kunnat vara en del av den översynskonferens som jag hoppas ändå kommer att ske . Men, fru talman, vi har sett hur åren inte har gått i en mer förtroendeskapande riktning mellan länder. I vår region ser vi hur rustar. Man rustar även med kärnvapen – också nära oss – och talar till och med om att kunna använda dem. Det har varit tal om begränsad kärnvapenanvändning i och på . Vi ser hur taktiska kärnvapen förnyas och hur nya kärnvapenspetsar utvecklas. har eroderats och har sagts upp. Vi är också bekymrade för om kommer att överleva 2021 – mycket talar för att så inte blir fallet. Den översynskonferens som kommer är naturligtvis också en viktig del i om man kommer att kunna hålla i eller hitta vägar att nå varandra. Det handlar ju mycket om att skapa den förtroendemiljö som krävs och som krävdes för att NPT skulle kunna träda i kraft med kärnvapenstater och icke-kärnvapenstater som undertecknare. Spänningarna i världen har ökat. Vi har sett nya makter, och vi har sett nya muskler spännas, inte minst kinesiska. Det är klart att detta påverkar, och det är en realitet som vi måste förhålla oss till. Det är mot denna bakgrund avgörande för vår gemensamma säkerhet att vi inte riskerar eller raserar det vi har byggt upp och att vi inte hotar NPT eller , som fortfarande uppfattas som en globalt verifierbar institution och som ändå har respekt. Vi i har en tydlig profil att arbeta mot kärnvapen och massförstörelsevapen. Vi har arbetat mot minor, kemiska vapen och klustervapen. För oss är målet en kärnvapenfri värld. Vi var dock beredda – också mot den bakgrunden – att pröva det humanitära initiativets förlängning, nämligen en förbudskonvention. Vi bejakade att var med och startade dessa förhandlingar för att se om det gick att komma fram. Vi strök under vikten av att en bred krets av stater var med. Vi välkomnade att var ett av de länder som fanns med i förhandlingarna. Vi var tydliga med att vi skulle syna resultatet, och resultatet fick inte vara plakatpolitik. Det fick inte heller vara någonting som hotade vår säkerhet eller våra grannars – våra samarbetspartners – säkerhet. Det gällde då, det gällde 2017, det gäller och det gäller för vår del. välkomnade, och stöder, att regeringen följde rådet från den särskilda utredaren och från oss som faktiskt utgör en majoritet i denna kammare att inte underteckna eller försöka ratificera den här konventionen. Vi ska inte heller skriva under något som hotar NPT, som inte är verifierbart och som inte ökar trovärdigheten och är mer förtroendeskapande utan snarare kan vara ytterligare ett bidrag till polarisering i den globala miljön. Med det, fru talman, vill jag hänvisa till särskilda yttrande och yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 96 (KD): debatterar vi utskottets betänkande om nedrustningsfrågor. ställer sig bakom det gemensamma särskilda yttrandet nr 2 från , . hade allra helst velat se en kärnvapenfri värld. Tyvärr ser världen inte ut så, och ska fortsatt verka för nedrustning inom ramen för icke-spridningsavtalet, som förkortas NPT. är ett etablerat avtal där har byggt upp ett stort förtroende och bidragit till att upprätthålla en hög standard tack vare nedrustningsarbete. Detta avtal har kärnvapenmakterna , , , och skrivit under. Det är väldigt viktigt för kampen mot massförstörelsevapen i stort och kärnvapen i synnerhet att detta fortsätter att vara ett aktivt och fungerande avtal som förhindrar spridningen av kärnvapen. Tyvärr ser verkligheten inte ut så. Ett flertal länder, såsom , och , har skaffat sig kärnvapen och utgör hot mot fred och säkerhet. Att dessa stater, som innehar kärnvapen, står utanför icke-spridningsavtalet gör det svårt att stoppa spridningen. Vi ser dessutom att bygger kärnenergi och långdistansrobotar och kan utveckla kärnvapen. En sådan islamistisk totalitär regim utgör ett hot mot världsfreden och mot stabiliteten i området med sin militära inblandning i ett flertal väpnade konflikter och inbördeskrig i regionen. måste låta det internationella atomenergiorganet arbeta fritt i landet så att kärnteknik används för fredliga ändamål. Det är ytterst viktigt att de länder som åtagit sig att följa denna utveckling i följer utvecklingen noga. Skulle det visa sig att uppgörelsen inte följs bör världssamfundet agera med kraft och med alla medel motverka att utvecklar kärnvapen. Regeringens aviserade hållning i frågan om konventionen om kärnvapenförbud har skapat osäkerhet bland våra samarbetsländer. kom regeringen till slut till samma slutsats som flera andra partier här i , vilket var välkommet. Det enda land som drabbats av kärnvapenbombningar – – deltog inte ens i förhandlingarna och bojkottade omröstningen. Inga länder som har kärnvapen har skrivit under avtalet, som bedöms underminera existerande internationell säkerhetspolitik som bidrar till upprätthållandet av internationell fred och säkerhet, bland annat icke-spridningsavtalet. Från sida hoppas vi att detta har blivit en viktig läxa för regeringen och att man inte frångår den breda majoritet som finns i angående säkerhetspolitik. överenskommelser över partigränser och större samsyn stärker möjligheter att i internationella sammanhang verka för nedrustning, icke-spridning av kärnvapen och ökad säkerhet. Det är viktigt att fortsättningsvis verkar för att de multilaterala icke-spridningsregimerna upprätthålls och utvecklas för att få en effektiv och hållbar nedrustning och för att förhindra att nya länder skaffar sig massförstörelsevapen. har bidragit till det internationella nedrustningsarbetet, och vi bör fortsättningsvis öka engagemanget och etablera kontakter och samarbete för nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. 97 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, och jag noterar även att Liberalerna står bakom ett särskilt yttrande i betänkandet tillsammans med och .