prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — De finns nere i , i och i , och sedan har vi ett gäng i . Det är de vassaste kontrolltjänstemännen som polisen har när de är ute och kontrollerar. De säger att det är som att fiska i ett akvarium. De kan gå ut på vägen, stoppa och plocka in, och de hittar fel direkt. Tänk om vi kunde få en kontrollverksamhet som verkligen sätter ned foten och markerar för dem som ägnar sig åt kriminell verksamhet på våra vägar. Man har skapat en förutsättning för de kriminella nätverken att få en struktur i logistiksystemet där de kan sköta sina interna transporter. Det har blivit på det sättet när man har avvecklat trafikpolisen. Man lever i tron att en digital färdskrivare ska lösa alla bekymmer för en. Då har man i stället skapat en fri marknadsplats för kriminella. Det är dags att göra en förändring. Det är dags att rusta kontrollverksamheten och släppa tron på att den digitala så kallade smarta färdskrivaren löser problemen. Det kommer den inte att göra. Den skapar bara nya. 112 Infrastrukturminister (S): Jag konstaterar att undviker sambandet och kopplingen till och det faktum att en moderatledd regering inte gjorde någonting. Det är ändå det alternativ som förordar om det skulle vara ett val . Jag tror att partiledare har sagt att han är beredd att ta varje tillfälle som finns för att se till att byta regering. Kommer en sådan regering som aktivt stöder att vara den som driver frågan om att det ska vara sjysta villkor för chaufförerna på våra vägar? Kommer en sådan regering att se till att driva frågor om mobilitetpaketet och utstationering från dag ett så att det inte blir en osjyst konkurrens med låga löner gentemot svenska transportarbetare? har vi inte sett några sådana tecken från de partier som säger sig vilja stödja och samarbeta med. När det sedan gäller teknik finns ny teknik som innebär att vi ökar förutsättningarna att kunna följa godset och fordonet. Vi har ett regelverk på plats som jag har varit med att förhandla fram i EU mellan den 3 och . Det innebär att vi inte minst kan utrusta fordonet på ett sätt så att vi följer det. Förare får skyldigheten att återvända, och till och med fordonet ska återvända till sitt hemland. På det sättet kan vi med ny teknik skapa nya kontrollmöjligheter. Vi har också tillsatt utredningen utöver alla de insatser som vi har gjort för att få en effektivare kontroll av yrkestrafiken. Jag kanske ändå ska passa på att fråga om ännu har någon uppfattning om behovet av en samlad organisationsform när det gäller kontroll av yrkestrafiken. Behövs en yrkestrafikinspektion i , ? 113 (SD): Jag ska svara direkt på den frågan. Svaret är ja. Jag har också skrivit en motion om detta. Vi behöver ha skarp personal ute på vägen i en sådan omfattning att det ska vara en stor upptäcktsrisk att begå brott ute på vägen. Vi måste få ordning och reda. Statsrådet behöver inte vara det minsta orolig. Vem det än är som kommer att vara statsminister nästa val, och om jag har förtroendet att vara riksdagsledamot, kommer jag att driva den här frågan. Jag kommer att fösa den frågan framför mig till dess vi har en lösning. Så enkelt är det. Ja, det är skillnad på att jobba på trafikpolisen 2007 och att göra det . Men mejlet jag fick är daterat . Förhållandena är precis desamma nu som då, men omfattningen är betydligt större. De är frustrerade, mina gamla kollegor, över att inte komma åt dem som sätter i system att fuska. Det slår undan benen för den seriösa åkerinäringen. Vi har vad man kan kalla modernt slaveri på våra vägar, där man bokstavligt talat kör livet ur människor. Det duger inte. Vi måste få till en förändring. När jag jobbade på trafikpolisen fick vi in en förare som somnade när vi pratade med honom. Det berodde inte på att vi var så sagolikt tråkiga att prata med, utan det berodde på att han hade kört i utan godkänd vila. Det förstår var och en att när man då kommer in och blir sittande och det stannar av, då somnar man. Han hade anordningar i hytten där han gjorde sina behov han körde. Det här var 2007. Det är inte bättre . Det måste bli en förändring. 114 Infrastrukturminister (S): berättar om hur , och han förde en sådan här diskussion 2007. Jag kan tänka mig att alla tre var frustrerade över den brottslighet som fanns i transportsektorn och tyckte att polisen behövde nya verktyg och att det behövde göras något för att förbättra förutsättningarna i transportsektorn. Det som sedan hände var att den borgerliga regeringen som vi hade då , ända , inte gjorde någonting. Sedan kom klampning, sanktionsavgifter, beställaransvar, lika krav på vinterdäck så att man inte har lägre krav på utländska fordon och mobilitetspaketet. Listan är lång på de insatser som görs för att skapa ordning och reda inom transportsektorn med öronmärkta resurser till polisen för att göra cabotagekontroller, med en utredning om en möjlig yrkestrafikinspektion och med bättre verktyg för att polisen ska kunna agera. Vi skapar hopp och framtidstro i en åkerinäring som annars har pressats av osjyst konkurrens från inte minst östeuropeiska åkerier med usla löner och arbetsvillkor och fordon som ofta är av sämre kvalitet. ställer vi krav på vinterdäck redan vid gränsen för tunga fordon, oavsett vilket land de kommer från. när vi implementerar mobilitetspaketet är det utstationering som gäller från dag ett för både cabotagetrafik och kombitrafik på vägen, det vill säga att det är de villkoren som gäller för dem som arbetar i transportsektorn även om de kommer från ett annat land. Det här hyllas av fackföreningsrörelsen. Det här hyllas av åkerinäringen. Det här genomdriver vi under den här regeringen, vår socialdemokratiskt ledda regering, tillsammans med och med stöd av ett antal andra partier. Det är jag stolt över. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2020/21:193 om förhandlingar om frihandelsavtalet 115 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att från svensk sida verka för att TTIP-förhandlingarna, det vill säga frihandelsavtalsförhandlingarna, mellan och ska återupptas. är en viktig partner för , och den bilaterala relationen är av stor vikt för vår ekonomi. Amerikanska företag med verksamhet i skapar omkring 70 000 jobb här, och svenska företag skapar i sin tur ungefär 365 000 arbetstillfällen i . Det är givetvis högprioriterat av regeringen att upprätthålla och vidareutveckla de goda handelsrelationerna med inom ramen för en fri, hållbar och rättvis handelspolitik. Inom EU verkar vi för att EU ska ha ett positivt och konstruktivt förhållningssätt till . Vi stöder förslag om att fördjupa och bredda handelsrelationen där det är möjligt. EU:s och medlemsstaternas reaktioner på utfallet i det amerikanska presidentvalet har varit positiva. Jag ser personligen förstås mycket fram emot att inleda ett nytt samarbete med mina motparter i den nya administrationen, och det vore glädjande om handelsrelationen kunde fördjupas. Jag utesluter inte att samtal kommer att föras om TTIP och utformningen av ett framtida handelsavtal. är det viktigt att vara realistisk. Tillträdande president har varit tydlig med att förhandlingar om breda frihandelsavtal inledningsvis inte kommer att ligga högst på administrationens politiska dagordning. Ett förslag från EU om att eventuellt återuppta TTIP-förhandlingar i detta skede skulle därför sannolikt inte landa rätt hos den inkommande administrationen. Därutöver har det inom EU funnits delade meningar om delar av dåvarande utformning. Mina EU-kollegor och jag kommer förstås att föra samtal med om hur vi på bästa sätt kan fördjupa vårt handelspolitiska samarbete. EU och är varandras viktigaste handelspartner. Som världens två största marknadsliberala ekonomier finns det goda skäl att göra framsteg på handelssidan, inte minst med tanke på den ekonomiskt svåra period vi just nu genomgår men också med hänvisning till geopolitiska omständigheter och utmaningar. Under FAC handel, det vill säga mötet med EU:s handelsministrar, lyfte jag vikten av att återstarta den transatlantiska handelsrelationen med en ny positiv agenda. Det finns ett brett stöd för detta bland EU:s handelsministrar. Det behövs gemensamma insatser för att främja den bilaterala handeln, lösa bilaterala handelstvister, samarbeta kring handel- och teknologifrågor samt reformera och stärka , . Dessa förslag omfattas även av det gemensamma meddelandet om en ny transatlantisk agenda som kommissionen och EU:s utrikestjänst, EEAS, offentliggjorde . Regeringen kommer att verka för att EU ska ha en god handelsrelation med och på bästa sätt skapa goda förutsättningar för svensk ekonomi, svenska företag och svenska jobb. 116 HANS (M): Tack, handelsministern, för svaret! Ja, en ny amerikansk president kommer att tillträda, vilket vi ser fram emot. På många sätt kommer valseger att förändra omvärldspolitik. Även om vi inte vet hur den nya linjen kommer att utformas i detalj finns det god anledning att vara förhoppningsfull. I spåren av covid-19 har bnp sjunkit i alla länder i världen utom , och världshandeln utvecklats i ett lugnare tempo. Många länder inom EU brottas med sina egna ekonomier och tvingas till ökad skuldsättning. För att komma ur detta prekära läge går det inte att sluta sig ytterligare. I stället krävs det öppenhet och framför allt att världens två största ekonomier, EU och , knyter starkare band sinsemellan. Det är därför dags att ta upp den tappade tråden och återuppta förhandlingarna om frihandelsavtalet, det som när vi förhandlade det kallades TTIP. Men vi ska göra det utifrån en uppdaterad agenda. TTIP var kontroversiellt på många håll, framför allt ju längre ut på vänsterkanten man kom. Det skulle säkert finnas god nytta i att göra ett omtag med ett blankt blad, ta med sig det goda från det gamla TTIP-förslaget och förhandlingarna om det och komplettera med en uppdaterad agenda som är anpassad efter 2021. För och borde möjligheterna till ett starkare transatlantiskt samarbete gynnas av att återigen får en president som inser vikten av multilateralt och regelbaserat samarbete. Men det betyder inte att handelsrelationerna mellan och per automatik kommer att förbättras, särskilt inte med tanke på de protektionistiska strömningar som under coronapandemin vuxit sig allt starkare. Vi ska heller inte glömma att det även inom det demokratiska partiet i finns starka drag av protektionism. De som propagerar för mer slutenhet och protektionism drar dock helt fel slutsatser av den pågående krisen. Om den hållningen får sätta agendan riskerar vi att slå in på en väg bort från vad som har varit så framgångsrikt för och världsekonomin i stort. Utifrån rådande världsläge är behovet av frihandelsvänliga röster större än på mycket . Där har en viktig roll att spela, och vi borde driva på för att EU ska ta initiativ till återupptagna frihandelsförhandlingar med . Som handelsministern svarade kommer detta inte att stå högst upp på agendan för en nytillträdd amerikansk president. Men det är desto viktigare att vi från den europeiska sidan driver på och försöker föra upp frågan så högt som möjligt på den kommande dagordningen. ska nu kasta av sig av mindre och bristande internationellt samarbete, och det är inte vi som ska vänta in deras nya agenda för att kunna ta upp det som är viktigt. Det är också viktigt att ha en idé om vad man vill göra. Min fråga till handelsministern var: Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att förhandlingarna om frihandelsavtalet ska kunna återupptas? Jag fick inga konkreta svar på detta; de kanske kommer senare under debatten. Jag tror att det är viktigt att vi börjar titta på vad som behöver göras i praktisk handling. Vilka initiativ tycker handelsministern att vi ska börja med när tiden väl är mogen? 117 Statsrådet (S): För mig som handelsminister är det en absolut självklarhet att EU ska fördjupa handelsrelationen med där detta är möjligt. Man måste understryka detta: Varför är det så viktigt? EU och är varandras främsta handelspartner. Jag har siffror framför mig här, som är viktiga att lyfta fram i sammanhanget för att verkligen understryka att jag delar bilden av hur viktig denna fråga är. Vi utgör tillsammans av världshandeln. Av alla globala direktinvesteringar sker mellan dessa två områden. EU:s och varuhandel var 2019 värd , vilket är EU:s årliga budget. Det är alltså oerhört stora värden som inte bara står på spel utan som vi också kan använda oss av i ett frihandelsavtal. Vi kan också utveckla relationen på ett fantastiskt sätt om vi skulle komma till ett sådant läge att vi kan börja förhandla om ett frihandelsavtal igen. Om vi går tillbaka till och den bilaterala relationen mellan och är siffrorna också faktiskt ganska imponerande, givet att ändå är en så pass liten ekonomi jämfört med många andra. är den 13:e största investeraren i . I det avseendet ligger vi framför större ekonomier som , , med flera. Med detta vill jag verkligen understryka hur viktig jag som svensk handelsminister anser att denna fråga är. Precis som nämner kommer fortsatt öppenhet, nära dialog och ett starkt handelspolitiskt samarbete mellan och att vara en av de mest prioriterade frågorna . För att upprätthålla detta kommer vi från sida, som står för denna positiva, frihandelsvänliga linje, att behöva vara en väldigt stark röst också inom ramen för EU. roll i denna fråga är viktig och kommer kanske framöver att vara ännu viktigare. Vi har i EU ganska många likasinnade länder, som också vill driva denna agenda – dock inte alla. Däremot är det, som jag har påpekat, i detta skede inte läge att ta upp en konkret förhandling om frihandelsavtalet . För det första behöver kommissionen beviljas ett nytt förhandlingsmandat av EU:s medlemsländer, för det tidigare mandatet för TTIP löpte ut . Detta förutsätter enighet i frågan bland EU:s medlemsstater. Därmed inte sagt att inte ska driva på frågan, men vi måste vara realistiska – vi måste få en EU-enighet kring detta. Detta är inte självklart . Det frihandelsavtal som EU har förhandlat fram med har stött på problem i det belgiska parlamentet, och har röstats ned i . Ett skulle kanske inte direkt få ett positivt bemötande i alla EU:s medlemsländer. Vi måste alltså vara realistiska men redan nu börja kratta för detta. Jag tror att det är väldigt viktigt att agera klokt här och inte gå för snabbt fram. Men vi måste – det håller jag verkligen med om – ha en tydlig, konkret agenda framför oss. Målsättningen ska naturligtvis vara att vi ska få ett frihandelsavtal i slutändan. Vi ska inte sitta i baksätet och vänta på detta, utan ska vara pådrivande. Som svensk handelsminister instämmer jag verkligen i att ett frihandelsavtal med skulle vara positivt och viktigt för tillväxten i båda dessa stora ekonomiska regioner. Det skulle sänka kostnaderna för våra företag och ge en ökad tydlighet och förutsägbarhet för vårt näringsliv, vilket är väldigt viktigt. Med detta sagt är den tillträdande president inställning till multilateralt samarbete väldigt positiv, men den nya administrationen signalerar att det första man kommer att göra inte är att börja förhandla om nya handelsavtal. Jag tror att vi måste både vänta in och driva på. Detta är alltså en balansgång, fru talman. 118 HANS (M): Det är mycket riktigt så som handelsministern säger: Det är inte detta som kommer att ske på det första regeringssammanträdet i Vita huset efter . Men detta måste upp på dagordningen inom en nära överskådlig tid. För det finns många saker i världen utöver det rent konkreta – arbetstillfällen, svenska företag, ökat handelsutbyte rent allmänt – som vi behöver vara uppmärksamma på. Vi ser i världen att de expansionistiska och auktoritära krafterna tar sig alltmer utrymme. Vi ser också ett som flyttat fram sina positioner på i princip alla fronter. Det är väl egentligen bara inom bandy som man inte har flyttat fram sina positioner. Genom aggressiva investeringar i strategiskt viktiga samhällsfunktioner söker nå kontroll över fysisk och digital infrastruktur i länder långt bortom det egna territoriet. Detta frestar på EU och dess medlemsländer och har också renderat i skärpt lagstiftning i och EU. driver på egen hand en handelskonflikt mot , med högst oklart resultat. Som stabila företrädare för en icke statsstyrd marknadsekonomi skulle EU och gemensamt och på ett klokt sätt kunna agera som motvikt till de auktoritära ekonomierna, där är den absolut främsta företrädaren. Det bästa sättet att markera denna gemensamma hållning vore att först återupprätta den transatlantiska axeln, som ter sig alltmer angelägen. Det är ur detta perspektiv jag tycker att det är oerhört viktigt att vi snart kommer igång med reella diskussioner om hur ett framtida frihandelsavtal skulle kunna se ut. Jag tror att vi ska ha respekt för den kritik mot frihandelsavtalet som fanns innan president tillträdde. Det betyder inte att jag på något vis tycker att avtalet var fel i sin konstruktion. Men det blev fel eftersom så många reagerade så kraftfullt på det. Därför behöver man ta ett omtag här. Jag tror att våra kollegor från andra partier, som var betydligt mer högljudda i sitt motstånd mot frihandelsavtalet, mycket väl skulle kunna landa i en modifierad hållning. Denna modifierade hållning måste dock börja med att man har en gemensam vilja och kan se att ett frihandelsavtal mellan och EU skulle kunna innebära så mycket mer för båda parter i en större kontext, till exempel, som jag nämnde, när det gäller den globala geopolitiska situationen, där för både EU och utgör en helt motsatt part. Tillsammans har EU och 780 miljoner invånare. EU är världens tredje största nationella samling, större än men mindre än . Det är därför oerhört viktigt att vi kommer fram till detta. Jag skulle vilja fråga handelsministern vad det finns för erfarenheter från de frihandelsavtalsförhandlingar som ägde rum innan förhandlingarna stöp 2016 som vi skulle kunna ha nytta av. Och vad skulle vi behöva göra för förändringar i det upplägget? 119 Statsrådet (S): Vi kan börja med att titta på vad som hände i de tidigare förhandlingarna och vilka lärdomar vi kan dra av det. Det var faktiskt så att förhandlingarna om TTIP medan de pågick blev föremål för en omfattande kritik, framför allt i EU. Även i fanns en viss kritik, men den var lite mer begränsad. Den var dock betydande från vissa håll. Den allmänna kritiken gällde inte bara TTIP utan var bredare och innebar att man egentligen motsatte sig alla typer av moderna handelsavtal och globalisering i stort; det fanns även sådana strömningar då, som inte bara handlade om det enskilda avtalet. Den lite mer specifika kritiken mot just det avtalet berörde ett begränsat antal frågor. Det handlade om en oro över avtalets potentiella negativa konsekvenser för miljön, fackliga rättigheter och livsmedelsstandarder, men även för demokratiska processer. Regeringen skulle inte ha godkänt ett avtal som hade inneburit en sänkning av EU:s standard, en inskränkning i våra konsumentskydd eller ett hot mot demokratiska processer, men den typen av kritik fanns . Sedan den sista förhandlingsrundan ägde rum har det hänt ganska mycket, och det är ganska många nya frihandelsavtal som har förhandlats fram. Jag tror att vi lärde oss mycket av TTIP-processen. Vi ska ta till vara den lärdomen. Vi har blivit bättre – och måste kanske bli ännu bättre – på att kommunicera handelspolitikens värde. Det handlar om handeln som en plattform för att föra ut värderingar, miljövänliga lösningar, mänskliga rättigheter och så vidare. måste vi naturligtvis titta på den kritik som fördes fram då och ta den på allvar. Men jag är övertygad om att vi har kommit en bit på väg som har gått, och vi måste använda handelspolitiken som en språngbräda också för andra värden än de rent ekonomiska. Det måste vi handelsministrar och vi som ansvarar för dessa frågor bli bättre på. Jag skulle också vilja tangera det som nämnde om . Vi instämmer till stora delar: agerande utmanar ju det internationella handelssystemet. Det förekommer betydande statlig inblandning i den kinesiska ekonomin. Det råder brist på transparens. Det finns brister i skyddet för immateriella rättigheter. Dessa utmaningar framhåller vi också i regeringens skrivelse till Arbetet i frågor som rör . har försökt bemöta en hel del av dessa problem under den gångna mandatperioden. kom och överens om Fas 1-avtalet, och därefter har det lugnat ned sig en del i relationen mellan och , men det är fortfarande spänt. Jag tror också att det i det här fallet är viktigt att poängtera att EU i stor utsträckning delar problembild när det gäller . Där möts vi, som påpekar. Däremot har vi inte alltid delat metoderna, och det finns också en hel del relationer mellan och som behöver luckras upp innan vi kan börja diskutera nästa avtal mellan och för att stärka den transatlantiska länken. Det handlar om ståltullar, aluminiumtullar och så vidare mellan och , liksom Airbus–, som vi fortfarande inte har löst. Jag vill inte tala om lågt hängande frukter, men vi behöver plocka ned dessa konflikter mellan och och stärka den transatlantiska länken. Naturligtvis vill vi se framåt på en positiv handelsagenda med . Låt mig också säga att i relationen EU–finns det också mycket möjligheter. Det är en väldigt viktig handelspartner, och vi måste klara den balansen. Vi ska peka på problemen, men naturligtvis vill vi också utveckla vår handel och vår ekonomiska relation med . 120 HANS (M): Jag kan bara hålla med om att Airbus och nog är så långt ifrån lågt hängande frukter man kan komma. Men vi behöver mycket riktigt ett omtag. När vi väl får vaccinet på plats och världen börjar återgå till en ordning efter , kanske inte samma ordning som tidigare men till en ordning, har vi en stor uppgift i den demokratiska, marknadsekonomiska och värdebaserade västliga delen av världen. Vi behöver återupprätta väldigt mycket av tillväxten. Vi behöver skapa en tillväxt som är starkare än tidigare för att kunna betala av på den skuld som många länder nu bygger upp i sin krishantering. Det kommer att vara miljarders miljarder som ska betalas tillbaka. Det ska inte kommande generationer nödvändigtvis behöva göra. Nej, alla är inte riktigt med på att dra igång frihandelsavtal. Det fanns problem tidigare. Kommissionen behöver ett nytt mandat. Jag tycker att det är bra att handelsministern ser dessa problem. Det stora problemet tidigare var egentligen inte akronymen TTIP utan – det var den bokstavskombinationen som den mesta kritiken vände sig mot. Den kan vi aldrig komma ifrån. Vi måste sikta på att få ett innehåll som heter duga i ett kommande frihandelsavtal. Handelssamarbetet behövs efter . Det behövs också gemensamt agerande gentemot . Västvärlden och dess värdegrund behöver samverka. Det är här de goda krafterna behöver samlas. Det krävs ambition. Det kommer att krävas finurlighet. Det kommer att krävas vilja. Jag är beredd att från moderat håll ge så mycket stöd till regeringen som möjligt för att dra igång och driva på för att vi ska få till stånd frihandelsavtal mellan de två stora makterna EU och . 121 Statsrådet (S): Det blir väldigt viktigt att med den nya administrationen i stärka och bygga vidare på det transatlantiska samarbetet för att också hantera de globala utmaningarna tillsammans, för de är ju ännu större nu efter pandemin. Vi ska göra detta. EU och ska vara jämlika partner. Vi förfogar över delvis olika instrument, kompetenser och styrkor, men tillsammans kan vi bygga något framåt med den inkommande administrationen. och hans tillträdande regering har verkligen signalerat att man vill ha en dialog. Man vill ha multilateralt samarbete. Det är väldigt positivt, och både regeringen och EU välkomnar detta. På handelssidan kan jag inte nog understryka att vi vill bredda och fördjupa våra relationer med . Vi måste få bort det som stör. Det är högt hängande frukt – det håller jag med om – men vi måste plocka ned den och hantera dessa frågor, för de stör relationen. Detta är något som måste upp på agendan i EU också, naturligtvis.