prot · H80937 · 2020-11-18 00:00:00 — Dessa personer körs till sjukhuset, och får poliserna åka till samma ställe igen och rädda samma person från ett nytt försök att ända sitt liv. Detta är den arbetsmiljö som vi verkligen borde göra något åt. Liberalerna bifaller att polisen inte bara ska få extensiva regler att visitera personer som är misstänkta för brott utan även förhörspersoner som hörs upplysningsvis om vad de vet om till exempel grov organiserad brottslighet. Det är ett viktigt steg för polisernas arbetsmiljö. Den andra frågan som också handlar om att möta den verklighet som finns gäller att fler personer ska få skyddsidentitet än bara poliser. Det är viktigt. Om det är något som behövs är det okonventionella metoder för att knäcka den grova organiserade brottsligheten. Vi öppnar i det här betänkandet en möjlighet för fler personer att få jobba med skyddsidentitet, det vill säga uppträda med ett helt annat alias för att kunna ta sig in i de miljöer som är helt nödvändiga att ta sig in i för att knäcka den grova brottsligheten; en arbetsmiljö för polisen, en livsmiljö för alla människor i landet. Det är ett stort steg, och jag är mycket glad att ett enigt utskott och en enig riksdag ställer sig bakom detta. Det är ett av de största stegen vi har tagit på mycket länge för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Det sista vi går vidare med är att hälso- och sjukvårdspersonal ska ge information till Säkerhetspolisen. Det är inte självklart eftersom det kan innebära att färre personer söker sig till sjukvården för att få hjälp, men det är helt nödvändigt i fråga om människor med svåra vanföreställningar och andra som ägnar sig åt terrorism. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 10 Utvidgade möjligheter att förvandla obetalda böter till fängelse betänkande 2020/21:JuU6 Utvidgade möjligheter att förvandla obetalda böter till fängelse (prop. 2020/21:8) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) § 11 Redovisning av AP-fondernas verksamhet betänkande 2020/21:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2019/20:130) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) Stärkt konsument-skydd på inlånings-marknaden § 12 Stärkt konsumentskydd på inlåningsmarknaden betänkande 2020/21:FiU8 Stärkt konsumentskydd på inlåningsmarknaden (prop. 2019/20:195) 16 (SD): Regeringen föreslår i en proposition att lagen om inlåningsverksamhet upphävs. Som en konsekvens av det ska inlåningsföretagen i stället ansöka om att få bedriva bank- eller finansieringsrörelse. I praktiken innebär detta ett förbud mot så kallad inlåningsverksamhet. Företag med inlåningsverksamhet utan insättningsgaranti erbjuder en högre ränta på insättningar på deras sparkonton relativt vad man får hos traditionella bank- eller kreditinstitut. I praktiken innebär det här alltså ett förbud för den typen av verksamhet. Generellt kan man säga följande om förbud. Det är oftast det enklaste svaret på alla typer av problem. Men politiska problem är sällan enkla i verkligheten. De är komplicerade och mångfasetterade och kräver fördjupad analys. Om den analysen landar i att ett förbud är den bästa vägen framåt är det en sak. Men om analysen är bristfällig eller ofullständig kommer den att ha baserats på felaktiga premisser. Det är precis det vi kan se i regeringens proposition, där man har landat i ett oproportionerligt dramatiskt svar i form av ett svepande förbud. Jag konstaterar att har en dokumenterad historik av att stå upp i riksdag för ett starkt svenskt konsumentskydd. Vi gjorde det i fråga om flytträtten, där vi var första parti ut att kritisera de skyhöga flyttavgifterna. Vi ser resultatet av det arbetet nu när landets bank- och försäkringssparare kommer att få sänkta och skäliga flyttavgifter. I vår kommittémotion i finansutskottet har vi ett flertal förslag som på olika sätt skulle ytterligare stärka konsumentmakten på bank- och försäkringsmarknaden. Utöver det driver mina kollegor i civilutskottet flera liknande förslag i samma riktning. Med det sagt är vi inte bara skeptiska utan negativa till det förbud som regeringen föreslår i denna proposition, av flera olika anledningar. För det första kommer valfriheten att minska för de sparare och konsumenter som önskar uppnå någon som helst avkastning på sina likvida medel, på sina besparingar. De alternativ som kommer att kvarstå efter regeringens förbud kommer att vara oreglerade lån mellan privatpersoner, nollränta på sparkonton eller spekulation på aktiemarknaden. Detta är en central frågeställning som regeringen glömt eller negligerat att analysera i sin konsekvensanalys. Tvärtemot regeringens ambition kommer förslaget att leda till ökat risktagande i människors privatekonomi eftersom vi kommer att se en omallokering av likvida medel till riskfyllda tillgångar. Stärkt konsument-skydd på inlånings-marknaden Inlåningsverksamheten för de företag som inte omfattas av insättningsgarantin är en marknad som omsätter . I och med regeringens förbud måste dessa pengar placeras någon annanstans, och då är frågan vart de tar vägen. En del av pengarna kommer oavkortat att gå till spekulation på aktiemarknaden, så tvärtemot regeringens ambition kommer förslaget att leda till ökad risk i hushållens balansräkning. Förslaget är alltså direkt kontraproduktivt mot vad man säger sig vilja uppnå. Om vi skickar tillbaka propositionen här och regeringen får möjlighet att analysera detta igen tror jag att man kommer att landa i samma slutsats som , nämligen att detta är ett oproportionerligt ingrepp och ett oproportionerligt svar på den beskrivna problematiken. För det andra kommer kostnaden för regeringens förbud att läggas på den enskilda konsumenten i form av uteblivna ränteintäkter och en försämrad mångfald av finansiella produkter. För det tredje vet ingen på förhand vad som kommer att hända med inlåningsräntorna hos traditionella bank- och kreditinstitut. Som regeringen själv konstaterar försämras konkurrensen på inlåningsmarknaden som en konsekvens av regeringens förslag. Jag menar att konkurrensen inte bara försämras utan de facto elimineras av regeringen eftersom konkurrensen försvinner från de företag som har press uppåt på inlåningsräntorna. Med det försvinner också incitamenten för traditionella bank- och kreditinstitut att upprätthålla någon sorts avkastning på människors insatta medel. Med det sagt välkomnar naturligtvis alla alternativ som har som ambition att öka genomlysningen och förstärka det svenska konsumentskyddet. Vi menar dock att regeringens förslag träffar helt fel. Av den anledningen har vi lagt fram två egna förslag som på ett mycket träffsäkrare sätt bemöter eventuella tveksamheter och även de synpunkter som förs fram av IMF. Inlåningsföretagen har ett ansvar att förse konsumenter med den information som krävs för att de ska kunna fatta välinformerade ekonomiska beslut. Upplysningsplikten vill vi förstärka. Det går att göra på många olika sätt, men vi tror att en avgörande del i detta är att se på inlåningskonton utan insättningsgaranti i termer av en investering snarare än ett traditionellt sparande i och med den något förhöjda risken. För att tydliggöra dessa skillnader mellan kontotyperna för konsumenterna på ett pedagogiskt illustrativt sätt menar vi att ordet sparkonto bör vara exklusivt för konton med insättningsgaranti och att konton utan insättningsgaranti bör döpas om till riskkonton. Det är vårt ena förslag. Det andra är att stärka upplysningsplikten och öka transparensen genom att reglera informationsgivningen till konsumenten. Det kan man göra på flera olika sätt. Det viktiga menar vi är att konsumenten förses med en standardskrivning som är enhetlig och tydlig och undanröjer vissa tveksamheter för att konsumenten ska kunna tillgodogöra sig informationen om att sparkontona har olika riskprofil. Vi har ett förslag i vår motion på en sådan standardskrivning, men det är naturligtvis upp till eller valfri myndighet som regeringen utser att formulera det på sitt sätt. Stärkt konsument-skydd på inlånings-marknaden Det här är det jag menar är politikens uppgift i detta sammanhang – att förse konsumenten med förutsättningar att fatta välinformerade och rationella ekonomiska beslut. Men i nästa steg måste vi som politiker lita på att människor är kapabla att göra det. Jag menar att motion på ett mycket träffsäkert sätt bemöter de tveksamheter som finns, som vi värnar valfriheten och att människor ges möjligheten att ta makten över sitt öde i sin privatekonomi. Jag yrkar bifall till reservation. 17 (S): Det betänkande som debatteras handlar om att stärka konsumentskyddet på inlåningsmarknaden. Syftet är att vanliga sparare ska ha tryggheten att slippa se sina besparingar plötsligt gå om intet. De flesta av oss har en relation till en bank som handlar om att vi har ett konto hos banken, oftast ett sparkonto, där vår lön, pension eller andra inkomster hamnar. Från det kontot gör vi våra betalningar för hyra, mat och andra inköp. Det man kanske inte tänker på är att det vi gör när vi har ett konto hos en bank är att vi lånar ut pengar till banken. Det är antagligen vanligare att ha koll på det omvända – att banken lånar ut pengar till oss, inte sällan för en bostad, som vi sedan betalar räntor för till banken. Men när vi sätter in summor på banken, till exempel på våra vanliga lönekonton, handlar det alltså om att vi lånar ut pengar till banken – för banken så kallad inlåning. För detta betalar banken ränta till den som sätter in pengar. Bankerna använder i sin tur pengarna de lånar till att göra affärer och placeringar som ska ge banken vinster. Men ibland blir det inte som man tänkt sig. Banker kan hamna, och hamnar, i finansiella kriser eller konkurser. Plötsligt kan banken inte betala tillbaka pengarna som vi har lånat ut till den. Av det skälet finns det något som heter insättningsgaranti. Insättningsgarantin innebär att de pengar vi sätter in på bankerna garanterat betalas tillbaka till oss. Det är staten som garanterar och står för den utbetalningen. Bankerna tar sitt ansvar genom att betala en avgift för det till staten, ungefär som en försäkring. Utöver insättningsgarantin omfattas banker och andra kreditinstitut dessutom av höga krav på eget kapital, och de står under ständig tillsyn av . Dessa trygghetsregler finns till för att skydda konsumenter och för att säkra vanliga människors besparingar. Men, herr talman, dessa regler omfattar inte det som kallas inlåningsföretag. När en konsument lånar ut pengar till ett inlåningsföretag finns ingen insättningsgaranti. Stärkt konsument-skydd på inlånings-marknaden har fått kritik från för att frånvaron av insättningsgaranti i inlåningsföretag kan skada förtroendet för inlåningsmarknaden. De olika reglerna för banker respektive inlåningsföretag gör att konkurrensen inte heller sker på lika villkor. Kännedom om insättningsgarantin är en viktig konsumentfråga, men trots den stora betydelsen har människor inte alltid den kunskapen. Förslaget är nu därför att vi inte ska ha inlåningsföretag på det sättet. Inlåningsföretagen får antingen avvecklas eller ansöka om att bli banker, som omfattas av dessa viktiga regler. Detta är ytterst en fråga om ansvarstagande. När det blåser på finansmarknaderna är det alltid vanliga småsparare som drabbas, och notan landar alltid i vårt, det gemensammas, knä. För att skapa sunda marknader och skydda konsumenter stagar vi nu upp i förväg och undviker på så sätt att behöva städa upp i efterhand. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) betänkande 2020/21:UU8 18 (M): Vi lever i en minst sagt oförutsägbar värld, i tider när mycket ställs på ända. Vi befinner oss i en pandemi som tar liv, ödelägger ekonomier och samhällen och pressar utveckling tillbaka. Konflikter och andra globala utmaningar kräver ett gemensamt förhållningssätt. Vi ska nu diskutera utrikesutskottets betänkande om , ett bemärkelseår som detta när FN firar . Det är inte precis någon ung bebis längre utan en erfaren organisation med en hel del skavanker, som vi nu tillsammans måste ta oss an och reformera. Vi ser ett ökande ifrågasättande av de internationella systemen och de multilaterala lösningarna, något som underminerar möjligheterna till just gemensamt ansvarstagande. Denna känsla av gemensamt internationellt ansvarstagande är för oss moderater helt avgörande, inte minst i vår relation till FN. FN har varit, är och kommer att vara ryggraden i de internationella systemen och centralt för en regelbaserad världsordning. Detta understryker FN:s viktiga roll i hanteringen av konflikter i världen. Men det finns en hel del att göra; det finns en del skavanker. Tack så mycket för beredningen i utskottet och diskussionerna om FN:s framtid samt, inte minst, för talmannens seminarium om FN:s framtid som hölls parallellt med utskottets beredningsarbete! Jag inleder med att yrka bifall till reservation nummer 1. Det vi gör hemmavid, vid köksborden och på vår egen gata, spelar roll i detta kritiska skede av pandemin. I det nära avgörs livsviktiga beslut, men det nära står sig inte självt. Det är därför vi lyfter blicken och betonar vikten av att fortsätta driva reformer av multilaterala system och organisationer. Det spelar roll i globala kriser som pandemier. är fokus på FN. FN:s generalsekreterare sa : This is our 1945. Och det är det ju verkligen. Vi upplever 2020 något som liknar det världen upplevde . Skiftet på presidentposten i med Biden och lägger en god grund för reformer av de alldeles nödvändiga multilaterala systemen som FN, WTO och WHO, som , det lilla, starkt exportberoende landet långt uppe i norr, som kräver goda relationer med andra och som bygger trygghet och säkerhet tillsammans med andra, är så beroende av. Presidentskiftet ger nu återigen världens största ekonomi en pådrivande roll i den globala världsordningen, för att demokrati och frihet ska moderniseras, uppgraderas och bli mer relevant i den tid där vi befinner oss. Den relevansen har vi försökt att ta oss an och ha som utgångspunkt i den moderata motionen. Det handlar om relevans här och och om att inte med gårdagens lösningar utan med gårdagens erfarenheter klara av framtidens utmaningar tillsammans internationellt. ska även i dessa tider utgöra en stark kraft för multilaterism, stärkande av demokratier, ökad frihet och jämställdhet. Demokratin och dess drivkrafter utmanas från flera håll. Tre decennier efter kommunismens sammanbrott i ställs fortfarande frågor om demokratins betydelse och innebörd på sin spets. Geopolitiska spänningar möter oss i multidimensionella konflikter, och därför krävs lösningar från hela samhället, i samverkan med olika aktörer. Här kan FN göra mycket mer, med omkringliggande aktörer. Den fria världens förmåga att agera gemensamt är avgörande i av ökade stormaktskonflikter och ett förändrat geopolitiskt landskap, där alltmer är en utmaning, har dragit sig undan och auktoritära krafter fått allt större utrymme att utmana folkrätten. ställs stora förhoppningar om att detta ska kunna ändras, men vi kan inte gå tillbaka. Biden är inte Trump. Biden är heller inte . Tiderna har faktiskt också förändrats. Men hoppet finns såklart. Vi ska inte blicka bakåt utan framåt. Här ska också ta på sig ledartröjan i internationella sammanhang; detta är en nödvändighet. ska också vara en stark kraft i reformeringen av de olika FN-systemen och inom FN-systemen. Vi folkvalda här i kan lägga stor kraft på och gemensamt verka för detta. Vi ska vara en nagel i ögat på och få bukt med ineffektivitet och korruption och i koalition med världens demokratier värna människorättsfrågor och rättsstatens principer. När det internationella konfliktlandskapet ändrar karaktär ska visa, genom agerande och handling och med en tydlig framtidsagenda, att detta kräver reformer och att de system som legat fast utvecklas. Då kan vi inte luta oss tillbaka utan måste vara just i framkant. har en stark tradition av engagemang i FN-systemen. har många svenskar deltagit i viktiga insatser för fred och säkerhet världen över, under FN-flagg eller i FN-basker. är också en stor bidragsgivare till FN-systemen och har en viktig roll att spela i värnandet av transparens, arbetet mot korruption och främjandet av reformer. förmåga att nå konsensus kring flera av de svåra utmaningar som världen står inför har visat sig helt otillräcklig. En grundläggande utmaning för reformarbetet i FN utgörs av de inbyggda låsningarna i säkerhetsrådet. Vid sidan av den globala pandemin, som drabbar alla, lever också 1 ½ miljard människor med kraftig oro, i instabila eller konfliktdrabbade länder eller länder där kriminellt våld är mycket vanligt. Detta ställer helt nya krav på internationell krishantering, som är mer komplex och oförutsägbar. Genom att gå i koalition med världens demokratier och värna människorättsfrågor och rättsstatens principer kan också sätta en tydligare press inte minst på länder som mottar svenskt bistånd att agera ansvarsfullt i FN-systemen. Detta gäller inte minst förhållandena i rådet för mänskliga rättigheter, där vi bör ställa krav på demokrati för medlemskap. I de fall där bidrar med kärnstöd till FN-organ bör en tydlig reformagenda ingå. bör även vara pådrivande för ett ökat fokus på granskning och uppföljning av FN-organens verksamhet. De globala målen ställer tydliga krav på FN att driva ett eget reformarbete för att föregå med gott exempel. Det utgör en viktig signal om både trovärdighet och mobilisering. Kränkning av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för jämställdhet och demokratins och ekonomins utveckling i världen. FN-systemen måste stärka sin förmåga att identifiera och utveckla strategier för att möta nya transnationella hot som terrorism och organiserad brottslighet. Demokratin sådan vi känner den är det som vi gillar som bäst. Den möjliggör allas lika och breda engagemang. Det säger vi om FN också: FN är det bästa vi känner till, men det är absolut inte perfekt. FN kom till i en helt annan tid, ja, nästan en helt annan värld, men drivkraften var densamma som vi har här i riksdag: Vi vill ha en bättre framtid. Det driver oss som parlamentariker och självklart också FN då, nu och . ”Vi, de förenade nationernas folk …” är som bekant inledningsorden i . Och vi, de förtroendevalda, är valda att företräda folket. Vi behövs också för att utveckla, förbättra och stärka folkförankringen och framtidens FN. FN behöver oss folkvalda, och vi behöver FN, morgondagens FN. 19 (C): är det FN bildades. Som vi har hört har detta uppmärksammats på många sätt. Skälet till att FN återuppstod i den form vi ser det var naturligtvis erfarenheterna från och segrarna i . Ofta är det ju segrarna som bygger sin historia. Det var också en stor klokskap att man såg att vi alla genom att arbeta tillsammans och bygga ett system med gemensamma regler kan få möjlighet att verka i fred och frihet. Det var också därför som FN inte bara kom att bestå av generalförsamlingen och säkerhetsrådet utan också av andra strukturer för att säkra ekonomiska förutsättningar om det skulle krisa, till exempel . På det sättet skapade man ett regelverk som skulle vara öppet för alla och bygga på en gemensam värdering, som man skulle skriva under på om man blev medlem. spelade en betydelsefull roll för deklarationen om mänskliga rättigheter. Hon var en viktig kvinna i det arbetet. En viktig del av lärdomarna från kriget handlade just om övergrepp mot mänskliga rättigheter, övergrepp mot minoriteter, övergrepp mot dem som tänkte och trodde olika och utpekande av den andre som omänsklig. Att försöka bygga en gemensam grund även där var oerhört viktigt. Det var en lärdom från första och andra världskrigen och från andra krig, tidigare och pågående. är det man enades om den deklarationen. När vi lyfter fram FN är det centralt att också lyfta fram de mänskliga rättigheterna. skulle vi önska att världen verkligen stod upp för alla de rättigheter som finns nedskrivna och att länderna stod upp för alla de åtaganden som de skrev under på när de blev medlemmar. Vi är ju ändå 193 medlemmar. Men likafullt kan vi se hur man trampar på mänskliga rättigheter, hur konflikter skapas och underbyggs och hur demokratin urholkas. De grundläggande regler som vi skulle vara eniga om är vi de facto inte eniga om. Det multilaterala systemet är utsatt för betydande press från olika aktörer, där det ingår försök till omtolkning av vad de grundläggande principerna och deklarationerna egentligen står för. Vi måste vara en del av diskussionen, och vi måste bygga motståndskraft och utöva tryck för att det som pågår inte ska lyckas. En viktig del i FN-systemet är också generalsekreterarens reformagenda med tre spår. Den är något som naturligtvis också vi stöder. Det är klart att FN, som har på nacken, också behöver reformeras. Det är viktigt att den reformeringen inte sker genom att man bara adderar nya organ eller uppdrag i systemet, utan man måste också reformera FN i sig. Vi hoppas alla att säkerhetsrådet ska kunna få en återkomst och att man ska kunna återta den roll som det var tänkt att man skulle ha, men det kräver att alla är beredda att bjuda till. Så här långt ser vi inga tecken på att det skulle ske. Naturligtvis är vi positiva, och det framgår av utskottets gemensamma ställningstagande att vi gärna ser att man utökar antalet medlemmar i säkerhetsrådet och att vi gärna ser representanter för den afrikanska kontinenten i säkerhetsrådet. Frågan om balansen mellan permanenta medlemmar och de medlemmar som väljs är intressant och viktig. Frågan om val har också diskuterats i utskottet med anledning av några motioner. Det handlar om hur vi väljer till olika organ. Alla 193 medlemmar har en röst. En av de senare skapelserna, nämligen rådet för mänskliga rättigheter, har varit ett råd med minst sagt otroliga utmaningar i när man trampar på mänskliga rättigheter och när vi ser så många övergrepp begås av medlemmar i rådet. Det är minst sagt utmanande. Vi tittade med stort intresse på hur valet inför nästa mandatperiod skulle utfalla. Det är förödande att se den förening som valts in med främst och men också som nya medlemmar. Man stärker inte mänskliga rättigheter, utan man stärker de röster som blockerar, inte vill ha en granskning av de mänskliga rättigheterna i de egna länderna och vill omdefiniera mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt att vi försöker stötta de andra som också valts in, typ , och . Det är viktiga röster som måste finnas med, och vi hoppas naturligtvis att under en ny ledning efter kommer att vara intresserat av att ingå för att vara en motvikt mot de auktoritära krafter som just nu utnyttjar det vakuum som har skapats. Vi ska inte bidra till att skapa vakuum, utan vi ska vara tydliga röster som granskar och diskuterar. har vi också haft glädjen att ha haft besök av den som enligt alla bedömningar är den rättmätige företrädaren för det belarusiska folket. är ju i och har varit i . Hon är ännu en representant för ett folk som inte får sina rättigheter tillgodosedda och inte får sin demokrati utan blockeras av en diktator. Vi hör tyvärr flera sådana röster runt om i världen , och därför är det vi lyfter i vår reservation viktigt: röst för mänskliga rättigheter och frihet måste vara stark. Jag vill med varm hand överlämna betänkandet och yrka bifall till reservation nummer 3 under punkt 1. 20 (KD): FN bildades och firar 75-årsjubileum. Det är en sammanslutning av 193 medlemsnationer som bidrar till en regelbaserad världsordning för fred, säkerhet, hantering av konflikter och krishantering samt bejakar mänskliga rättigheter. FN är en mellanstatlig organisation bestående av självständiga stater och spelar stor roll för främjandet av fred och säkerhet.