prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — I det lite längre perspektivet handlar det om att bejaka alla de möjligheter som ligger framför oss om vi bara förmår att lyfta blicken. Trots detta annus horribilis befinner vi oss nämligen mitt i ett tekniksprång som kan beskrivas som ett paradigmskifte. Utvecklingen av elflyg, elbilar, biodrivmedel och vätgas går svindlande fort. Batterieffekten har fördubblats , och vi kan troligtvis börja flyga med el . Det finns också en enormt stor och outnyttjad möjlighet att utvinna biodrivmedel från skog och jordbruk, och forskningen om vätgas tar ständigt nya steg. Längre bort mot horisonten anar vi framtiden när hyperloop nu testkörs. Allt detta är spännande och viktigt. bejakar i sitt budgetförslag samhällsekonomisk nytta och teknisk utveckling där förbränningsmotorn driven av fossila bränslen fasas ut inom alla färdslag. Inom ett drygt decennium kommer troligtvis alla transportslag att vara fossilfria. Människor och företag behöver ett klimatsmart, effektivt, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som de kan lita på. Vi vill att samhällsekonomisk nytta ska vara vägledande för beslut inom infrastrukturen. I vår budget prioriterar vi därför långsiktiga investeringar i biodrivmedelstillverkning och elektrifiering av vägar, hamnar och flygplatser. Detta bidrar sammantaget till fler jobb och stärkt konkurrenskraft som transporternas utsläpp minskar. vill se en modern hållbar politik för fler jobb och ökat pendlande. Visserligen ligger vår elektrifieringssatsning inte i trafikutskottets utgiftsområde, men i vår budget finns en historisk satsning på 2 miljarder på elektrifiering av transportsektorn. Inom trafikutskottets utgiftsområde tillför vi 1 miljard mer än regeringen till regionerna som kompensation för bortfallet av intäkter i kollektivtrafiken under pandemin. Det är viktigt att kollektivtrafiken fortsätter att fungera under pandemin för dem som måste använda den och att den finns kvar och är välfungerande den dag vi kan börja använda kollektivtrafiken fullt ut igen. Vi satsar också 100 miljoner mer än regeringen på de icke-statliga flygplatserna. riskerar flera av dem nedläggning. Vi vill också ge stöd till alla icke-statliga flygplatser och inte som regeringen utesluta vissa av dem. Slutligen satsar mer än regeringen på vägunderhåll. Missnöjet är stort ute landet, där många ser att hastighetsgränserna sänks i stället för att vägarna underhålls. Så sent som var sex socialdemokratiska kommunalråd ute i Dagens Samhälle och beklagade sig över just detta faktum. Vi vill öka trafiksäkerheten genom att satsa på underhåll i stället för att sänka hastigheterna. Det finns alltså även under ett så hemskt år som 2020 goda skäl att känna hopp och tillförsikt . Detta förutsätter dock att vi fattar rätt politiska beslut . Många beslut inom det infrastrukturpolitiska området fattas utifrån grunden att vissa trafikslag är bättre än andra för klimatet. Regeringens politik utgår från att situationen kommer att vara snarlik den . Detta är ett orimligt antagande givet den snabba tekniska utveckling som just nu pågår, där vi ser att fossila förbränningsmotorer successivt byts ut mot fossilfria alternativ. Teknisk utveckling av bland annat elmotorer och vätgas tillsammans med biodrivmedel skapar helt nya förutsättningar för alla trafikslag. Det är både ekonomiskt och miljömässigt oklokt att exempelvis försöka använda pandemin för att svälta ut flyget. ser infrastrukturen som en helhet där alla trafikslag behövs, och effektivitet, samhällsekonomisk nytta och klimathänsyn är det som ska styra alla investeringar. I andra länder går trenden mot att knyta ihop trafikslagen och exempelvis säkerställa att det finns järnväg kopplad till flygplatser. I är det bara och som har den kopplingen, och tittar man på utvecklingen när det gäller nya stambanor, om de någonsin blir byggda, ser man att förslaget just nu är att ta bort stationen vid . Regeringens politik kan, när den är som bäst, sammanfattas med orden för lite och . Det är bra att regeringen är positiv till biodrivmedel, men det har snart gått den utredning som höll i blev klar och presenterade sina förslag. Frågan bereds fortfarande i . Det är bra att stötta kollektivtrafiken inom regionerna, men regeringen ger minst 1 miljard för lite. Det var först på regeringens andra mandatperiods tredje år som regeringen tillsatte en . Allt detta är exempel på att göra för lite och . Vi moderater är djupt oroade för flygets framtid i . Vi behöver ett väl fungerande inrikesflyg och fler direktlinjer ut i världen, inte färre. Signalerna från regeringen oroar. Mitt under brinnande pandemi beställer regeringen en rapport från Swedavia om möjligheten att lägga ned . har lagts i en byrålåda undan offentlighetens ljus, och kommer flera signaler från regeringen om att det är aktuellt att utveckla alls. Signalen är att flyget inte är önskvärt. gick ut och var tydliga när det gäller flygets betydelse för företag och tillväxt. Vi moderater vill att ska utvecklas till ledande flygplats, inte bli en matarflygplats till . Flyget ställer om, och utsläppen minskar. Det gäller att vi skapar förutsättningar för framtiden och för framtidens elflyg. förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivå som fastställde . budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. 157 (S) replik: Jag skulle inledningsvis vilja berömma för att de satte sig vid ratten i förarsätet och tog fram de höga klimatmål som har för transportsektorn. Det är faktiskt samma mål som vi fortfarande har och som sju av tio riksdagspartier ställt sig bakom. Det handlar om att vi ska ha nettonollutsläpp av växthusgaser till 2045 och om etappmålet att minska utsläppen till 2030. Men om ni moderater ska vara trovärdiga, , måste ni sluta att sabotera klimatpolitiken. Den är för viktig för att vi inte ska kunna hålla en enad front. Det svenska näringslivet efterfrågar snabbare leverans av politiken. När näringslivet nu är på måste de känna en trygghet i att klimatpolitiken, oavsett majoritet, ändå måste fortgå och att det finns en samsyn. var vd ute och sa att vi borde förbjuda bensinbilarna. har skrikit om satsningar på elvägar, men ni väljer att i stället bara prata. Ni säger i verkligheten nej till att driva en politik som ger effekt i verkligheten. Jag funderar verkligen på hur ni tror att ni ska kunna klara klimatmålen, när ni har gått från att sitta i förarsätet till att närmast kliva ur bilen och sätta er i en släpvagn som är parkerad i en uppförsbacke, har illa fungerande bromsar och sakta rullar bakåt. Hur ska ni klara klimatutmaningarna med de förslag som ni lägger fram i ert budgetalternativ? 158 (M) replik: kommer med väldigt svepande anklagelser. Jag kan hålla med om att vi är helt överens om målen, men jag tror att vi har lite olika syn på vägen dit och hur vi ska nå dem. Om det är någon som har satt sig i en släpvagn i uppförsbacke är det regeringen, med tanke på den omfattande kritik som regeringens klimatpolitik har fått – att den är ineffektiv, att det är mycket plakatpolitik och att väldigt lite av politiken får effekt på klimatet. I vår budget lägger vi bland annat 2 miljarder på elektrifieringen, för att få fart på den. Detta om något, att fasa ut fossildrivna transportslag och gå mot en mer elektrifierad fordonsflotta, är en av de viktigaste åtgärder vi kan göra. Det ska vara möjligt att köra elbil överallt. Min bild är att regeringen som sagt vidtar en massa åtgärder som inte har någon effekt och som bevisligen inte har det eftersom man får så mycket kritik när åtgärderna utvärderas. Man har låst fast sig vid en enorm satsning på höghastighetståg som inte kommer att göra någon som helst nytta för klimatet. I bästa fall blir det 2030 eller 2050 – 2030 tror jag faktiskt inte håller. Detta lägger en våt filt över andra viktiga infrastrukturinvesteringar. Jag skulle vilja säga att om det är några som sitter fast i kärran i uppförsbacke är det regeringen, som inte tar till sig ny teknik och inte ser framåt. 159 (S) replik: Jag kanske kan konkretisera lite. I verkligheten, , vill ni ta bort satsningen på Klimatklivet, som handlar om och utbyggnad av laddinfrastruktur. Den vill ni ersätta och i stället satsa 1 miljard på laddinfrastruktur. Ni vill slopa den satsning på en halv miljard som vi har på elektrifierade transporter. Ni vill också ta bort de satsningar vi har på ökad cykling inom ramen för stadsmiljöavtalet. Ni vill ta bort miljökompensationen för godstransporter på järnväg – 400 miljoner. Ni vill slopa satsningen på nattåg till . Och ni säger nej till satsningarna på bioraffinaderier. Den största satsningen i ert budgetförslag handlar om att sänka bensin- och dieselskatten med – 6,8 miljarder. Jag frågar mig verkligen: På vilket sätt bidrar detta till att klara klimatmålen på transportområdet? 160 (M) replik: Vi har som sagt 2 miljarder till elektrifiering och ett antal andra satsningar, till exempel på längre tåg. Jag tycker att exemplifiering är ganska tydlig när det gäller en ineffektiv klimatpolitik, som dessutom är ganska ogenomtänkt. Det handlar om nattågen ut i . Det har visat sig att det inte är möjligt att göra detta eftersom länderna ute i inte är intresserade av att vi ska kunna köra dessa tåg på deras räls, och då går det inte att genomföra. Jag misstänker att det från början är ett miljöpartistiskt förslag och något som man gick till val på. Det är ett väldigt dåligt underbyggt förslag som lagts fram när det i slutändan visar sig inte vara möjligt. Att göra det lättare att boka tågbiljetter ut till och se till att man jobbar på EU-nivå för att underlätta för människor att ta tåget i stället för att det ska krävas en doktorsavhandling för att ge sig ut och åka tåg i skulle ha mer effekt än att försöka förhandla med regeringar eller statliga tågbolag i andra länder som inte vill. Jag vet inte hur mycket tid och pengar man ska lägga ned innan man ger upp detta. 161 (V) replik: När talade om tv-serien kände jag att det var dags att ta replik. Jag följer den. Det är en gripande serie; jag håller verkligen med om det. Jag är inne på fjärde säsongen och tycker att särskilt porträtteringen av högerpolitikern är intressant. Hon motarbetade avskaffandet av apartheid, bedrev en aktiv kampanj mot fackföreningar och sådant. På tal om och järnvägen är det rätt många järnvägscener i The Crown. De reser mycket med tåg. var tidigare än vi med att avreglera sin järnväg och även underhållet av järnvägen. Det gjorde man 1993, såvitt jag kommer ihåg. Det gick inte alls bra. Man hade mängder med stora problem med privata företag som inte skötte de uppdrag de skulle sköta. Det skedde också ett antal stora dödsolyckor . återförstatligade man ansvaret för underhållet, och jag tror att alla i håller med om att det är mycket mer integrerat och sammanhållet nu när staten har ansvaret för det. Sedan lägger man ibland ut på privata aktörer det man inte kan göra i egen regi. Det tycker jag att vi kan lära oss av. talade om flygplatser, både och . Det är viktigt att kunna ta sig till flygplatser på ett enkelt sätt. Men här i har vi Express, som är helt avskuren från den ordinarie kollektivtrafiken. Vi har världens högsta biljettpriser för att resa till en flygplats. Här håller jag helt med i , som vill att staten ska ta över ansvaret för att köra tågen till och från och inte att det ska vara ett privat riskkapitalbolag som gör det. Håller i riksdag med om detta? 162 (M) replik: Järnvägsscenerna i The Crown är fantastiska – att åka tåg så ser helt underbart ut. När det gäller Express finns det i vårt budgetförslag en kläm om att omförhandla, för vi tycker inte att det är rimligt med de biljettpriserna. Vi kan också se att det är färre som åker kollektivt till än till exempelvis och . Absolut, det är oerhört viktigt att kollektivtrafiken fungerar och hänger ihop i en helhet. Den är lite apart, och den gynnar inte kollektivtrafikåkandet till flygplatsen. Det har vi med i vår motion att vi vill se över. 163 (V) replik: Det var glädjande att höra. Då kanske och kan se till att regeringen gör något. Dessvärre lät regeringen förlänga den privata driften av Express ända till 2040, något som för mig är helt obegripligt. Det finns en annan flygplats här i . Den heter , och som vi hörde kämpar med näbbar och klor för att vi ska fortsätta flyga till och från . Detta trots att väldigt få gör det nu och trots att Swedavia säger att de inte kan driva den flygplatsen vidare, för de tror inte att tillräckligt många kommer att flyga till och från . kan enkelt ta över all den trafiken, och då har vi möjlighet att bygga en helt ny stadsdel med 30 000 nya bostäder och massor av arbetsplatser och annat i där flygplatsen finns . Kan inte tänka sig att omvärdera sitt krampaktiga grepp om och att vi i stället förlägger alla flyglinjer till ? 164 (M) replik: har ju och Swedavia ett avtal . Jag tycker att det är ansvarslöst av regeringen att säga åt Swedavia att ta fram den här rapporten . Det skapar en ännu svårare situation när det gäller osäkerhet för flyget. Det är inte så enkelt som ger sken av att flytta över. Det finns regler om slottider och annat som Swedavia själva säger gör att det inte går att starta upp motsvarande de sträckor som normalt flyger till på . Då bryter man mot reglerna, och det kan man inte göra eftersom det är internationella överenskommelser. Jag tycker att det är viktigt att inrikesflyget till och från funkar. går inte det att säkra om man inte gör förändringar och bygger ut . Swedavia säger också att javisst, under pandemin finns det fysisk plats även om det inte finns slottider. Men den dagen flyget kommer igång igen, vilket alla räknar med att det gör, då finns det inte plats. Därför behöver byggas ut. 165 (SD): Då budgetalternativ ligger över den beslutade ramen väljer vi att avstå från ställningstagande och i stället lägga fram ett särskilt yttrande. Vi befinner oss i en extraordinär tid som vi önskar aldrig hade uppstått. Pandemin har slagit urskillningslöst mot de flesta och inte minst mot infrastrukturen. Tyvärr kommer jag inte att hinna tala om hela vår budget inom utgiftsområde 22, men den finns att se i sin helhet på hemsida. Sjöfarten har stora problem, inte minst kryssningsfartygen som inte kunnat köra med passagerare. Flyget har minskat kraftigt, och flera bolag står inför konkurs. har också drabbats hårt och fått minskade intäkter då resandet minskat och man behövt minska antalet resande ombord på tågen. Kollektivtrafiken är inget undantag – den går med stora underskott. Den budget som har tagit fram är extra stor. Vi satsar 18 miljarder mer än regeringen på utgiftsområde 22 Kommunikationer. Mycket av de extra medel vi satsar är för att lindra effekterna av pandemin. Vi anser att den gemensamma infrastrukturen betingar ett enormt värde och är en resurs som måste förvaltas långsiktigt och kontinuerligt, underhållas och utvecklas. Vi har inte råd att förlora infrastruktur. Vi anser att samhällsekonomiskt sunda satsningar måste göras där de gör störst nytta som hänsyn tas till aspekter som landsbygd, kommuner, familjeliv och företagande. It-infrastrukturen har stor påverkan på vår framtida infrastruktur. Framför allt har behovet av robust bredband ökat under pandemin, då folk uppmanats att arbeta hemifrån. Dessutom tvingas många i riskgrupper att leva sitt sociala liv digitalt. Vi kan dessvärre konstatera att utbyggnaden av bredband inte skett i den takt som är önskvärd och att det är landsbygden som blivit mest eftersatt. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband på landsbygden behövs mer medel. Vi skjuter därför till ytterligare 1 miljard för att öka takten i bredbandsutbyggnaden. behöver både underhållas och byggas ut. Vi satsar 500 miljoner extra på ökat underhåll för att minska den befintliga underhållsskulden. Utöver det satsar vi ytterligare 2 miljarder som ska användas till att tidigarelägga projekteringar samt till byggande av ny järnväg. Det finns stor i att bygga bort flaskhalsar och optimera sträckor, öka hastigheten på järnvägen där det är ekonomiskt försvarbart och möjliggöra längre och tyngre godståg. vill även hjälpa tågföretagen i dessa svåra tider genom att ersätta dem för de inbetalade banavgifterna för på grund av pandemin. Det är en satsning på . För att minska underhållsskulden för det statliga vägnätet har vi avsatt 500 miljoner. Därtill föreslår vi ytterligare 2 miljarder som ska gå till utbyggnad och nybyggnation av det statliga vägnätet. I dessa tider är även kommunerna hårt drabbade ekonomiskt, och för att hjälpa kommunerna riktar vi ett stöd på 1 miljard för att rusta upp det kommunala vägnätet. Vi föreslår även 250 miljoner till en ny näringslivspott – ett stöd för nya väganslutningar till nyetablerade företag som industrier och lager eller, till exempel, det nya landbaserade laxföretaget i . I syfte att minska trafikens utsläpp pågår flera projekt med elvägar. Detta utvecklingsområde är i en fas där det finns behov av att utföra fler tester på vanliga vägar, och därför anslår vi 150 miljoner för fler etableringar och teststräckor. Vi anser också att det ska råda sjysta villkor på våra vägar. För att åstadkomma detta anser vi att cabotagetransporter ska registreras vid ankomst till vår gräns och förespråkar att ett elektroniskt övervakningssystem införs för att förbättra polisens kontrollmöjligheter och därmed förhindra olaglig cabotageverksamhet. Vi anser också att det finns ett behov av att bygga fler kontrollplatser över hela , riktade främst mot den tunga trafiken, för att underlätta polisens arbete och förbättra trafiksäkerheten. Jag pratade tidigare om flyget, som har drabbats hårt. Vi kan också konstatera att de regionala flygplatserna har drabbats hårt under coronapandemin. För att förhindra nedläggningar av regionala flygplatser anser vi att det behövs ett stöd som riktas till alla regionala flygplatser. Där anslår vi 125 miljoner utöver regeringens budget. Sedan, fru talman, går vi in på . har det tufft ekonomiskt, och för att sjöfarten inte ska tyngas med avgiftshöjningar anslår vi 1 miljard . Av dessa medel ska 500 miljoner användas som stöd till för att minska sjöfartens farledsavgifter och införa en miljöstyrande farledsavgift. Vidare ska 250 miljoner gå till att finansiera isbrytningen, vilket också innebär en lättnad för övrig sjöfart i form av sänkta farledsavgifter. För att kunna utnyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste farleder och hamnar vara tillräckligt djupa. Vi bidrar med 150 miljoner för att stärka muddringen vid Malmporten i så att vi inte lamslår gruvnäringen uppe i . På grund av pandemin har färre åkt kollektivt. Kollektivtrafiken drog ned på antalet avgångar, men då trängseln ökade och regeringen uttryckte att kollektivtrafiken bör ha samma intensitet som tidigare återgick man till en hög intensitet, vilket har resulterat i stora underskott. har fått information om att kollektivtrafiken går back med cirka 1 miljard över hela . ser allvarligt på detta och vill undvika massuppsägningar inom kollektivtrafiken. Vi tillskjuter därför 6 miljarder utöver regeringens budget. 166 (S) replik: Jag blir ändå lite konfunderad när jag läser budgetförslag, inte minst för att november månad var den varmaste som någonsin uppmätts. Jag är, likt väldigt många andra i vårt samhälle, ganska bekymrad över de klimatutmaningar vi står inför, inte minst för att jag är förälder. Jag drömmer ändå om att kunna lämna efter mig ett bättre samhälle till mina barn och barnbarn. Det tror jag att vi är många som gör. Men när man läser ert budgetförslag ser man att där finns nästan ingenting för att klara klimatutmaningarna. Så jag undrar helt enkelt: Hur ser ni sverigedemokrater på klimatet inom transportområdet? Är det en helt oviktig fråga för er? Är ni inte bekymrade över den globala uppvärmningen – att var den varmaste någonsin? Man har inte mätt någon varmare. Är ni inte bekymrade över detta? 167 (SD) replik: Det är klart att man kan vara orolig över klimatet. Vi vet också att det sker förändringar i klimatet, och vi har satsningar på klimatet. Däremot har vi kanske inte samma satsningar som Socialdemokraterna; vi har olika vägar att nå målet. Vi satsar till exempel på elvägar. Och vi kan titta på underhållet av järnvägen. Där satsar vi pengar för att mer gods ska kunna gå och fler personer ska kunna transportera sig. Vi kan ta ett exempel. Nere i och är det näst intill ingen trafik över huvud taget på , för underhållet är så fruktansvärt eftersatt. Denna trafik går i stället med buss. Är det en bra miljöåtgärd att inte satsa på underhållet av järnvägen och därmed tvinga dem som vill åka på järnvägen att i stället åka buss? Vi har alltså lite olika sätt att nå målen. Vi vill ha robusthet, men vi vill också ha ett bra klimat. Jag har också barn, och jag vill också ha barnbarn . Det är klart att vi ska ha en bra miljö för våra barn och barnbarn. Men vi har olika sätt att nå samma mål. 168 (S) replik: I verkligheten vill ni skära på nästan varje klimatsatsning i den här budgeten. Ni vill helt avveckla bonus–malus-systemet, ni vill ta bort Klimatklivet och så vidare. Er kanske största satsning handlar om internationella klimatinvesteringar, men där vill ni skära ned med 16 miljarder på biståndet. Stora delar av vårt bistånd går till just klimatinvesteringar. Er budget är alltså verkligen kontraproduktiv. Jag är otroligt bekymrad över att väljarna i inte har kontroll på hur ni sverigedemokrater ser på klimatfrågan – att det verkligen är en icke-fråga. Det är helt ovidkommande att jämföra med en upprustning av en bana som gör att folk måste ta bussen i stället. Det handlar ju om att det ska bli bättre . Vi behöver ha skarpa, gemensamma mål och peka ut en riktning för . Det har vi faktiskt, och det vore önskvärt att också kunde ställa upp på klimatmålet att vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. 169 (SD) replik: Vi fick höra här att det måste bli sämre innan det blir bättre vad gäller järnvägen –. Jag kan upplysa ledamoten om att järnvägen mellan och inte är mer än . Den ska hålla . Genom att dra ned på underhållet på våra järnvägar kastar man skattemedel rakt ut i sjön, medel som man hade kunnat använda till så mycket annat. För att upprätthålla eller byta ut spåren snackar vi om investeringar på någonstans . Vi har personer som arbetspendlar som får ett tidstillägg på en eller för att ta sig till arbetet. Det är inte okej! 170 (C): Det är fascinerande att följa budgetdebatten på trafikutskottets område. Det handlar om saker som förvisso är väldigt viktiga men som händer i den omedelbara närheten av med omnejd. Egentligen handlar ju det här politikområdet om hur vi håller hela landet rullande. Det handlar om människor oavsett var de bor i landet och om gods som behöver transporteras i och utanför landet och om hur det ska gå till. Det är därför det anslås väldigt många miljarder i landets budget. Exemplen med siffror är också fascinerande – 200, 300, 500 och så vidare – men det man ska ge akt på är om det är miljoner eller miljarder som det handlar om. Det är en väldig skillnad. Jag fick lära mig om skillnaden på ett mycket pedagogiskt vis av en trafikverkstjänsteman . Tjänstemannen blev upprörd när någon sa: Det är ju bara en miljard till! Då spände den ärrade tjänstemannen ögonen i vederbörande och sa: Vet du vad det är för skillnad på en miljon och en miljard, pojk? Det vet man väl, tänkte jag. Han gav en väldigt bra bild som jag tycker att vi ska komma ihåg nästa gång vi skriver anföranden: Om jag ger dig i nytryckta tusenlappar är det en liten pappersbunt på , men ska du klämma ur mig i nytryckta tusenlappar är det . Vi ska komma ihåg detta och ha lite större respekt för siffrorna. När vi skriver våra anföranden ska vi också tänka på att det är en väsentlig storhetsskillnad när man anslår 200 eller 300 miljoner till ett landsomfattande järnvägssystem eller 2 eller 3 miljarder. Det finns skäl till det.