prot · H80945 · 2020-12-02 00:00:00 — Vi ser också att elektrifieringen i till exempel har resulterat i en diskussion avseende framtidens beskattning. Summerar vi dagens beskattning kan vi konstatera att den är orättvis och att den kommer att bli allt svårare att hantera varefter det att allt fler bosätter sig i städer och fler införskaffar elbilar. Allt fler har börjat lyfta fram kilometerskatt som ett alternativ till dagens orättfärdiga beskattning. I en artikel som sju forskare presenterade på lyfter man fram behovet av en ny bränslebeskattning, och man presenterar ett förslag på ny, differentierad kilometerskatt som höjer skatten i våra städer och tätorter som beskattningen på landsbygden avskaffas. I en artikel i säger företrädare för både 2.0 och miljörörelsen att de är positiva till en ny, differentierad kilometerskatt. Ur perspektiv är det viktigt att komma bort från dagens orättvisa beskattning, som vi anser drabbar landsbygdens befolkning på ett orimligt sätt. Vi står bakom dagens beslut om en frysning av indexuppräkningen, men anser vi att det behövs en helt ny fordons- och bränslebeskattning. Vi anser att en ny skatt bör utgå ifrån en kilometerbeskattning och att man ska se över hur enskilda fordon ska beskattas utifrån motortyp, vikt, storlek med mera. En ny beskattning bör även beakta var och när trafiksystemet utnyttjas. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Systemet bör först införas inom lastbilsnäringen, vilket skulle göra att vi kan testa en ny modell som vi också kan få bättre kontroll på de utländska åkare som verkar i . Kombinerar vi en ny bränsle- och fordonsbeskattning med fler digitala skyltar, AI och framtida självstyrande bilar kan vi också styra trafiken i våra större städer på ett sådant sätt att exempelvis varutransporter kan ske vid andra tider än när de flesta tar sig till och från jobbet. Oavsett regering kommer vi inte att kunna bygga ett transportsystem som enbart utgår från de transportbehov som finns vid den högfrekventa trafiktiden, utan vi måste jobba med nya lösningar som gör att vi investerar på ett sådant sätt att vi skapar en trafiklösning som fungerar under en större del av dygnet. Ny teknik i kombination med en ny digital fordons- och bränslebeskattning ger oss nya möjligheter att hantera framtidens person- och godstransporter. Dagens orättvisa fordons- och bränslebeskattning drabbar alla dem som är beroende av bilen för att klara sin vardag. Därför är det bra att vi pausar indexeringen av bränslebeskattningen, men det hade varit ännu bättre om regeringen hade tagit initiativ till en ny och rättvis fordons- och bränslebeskattning. har ingen egen reservation, men vi har ett eget särskilt yttrande som pekar på behovet av en ny fordons- och bränslebeskattning. 28 (MP): Först och främst yrkar jag bifall till regeringens förslag. Jag tänkte hålla ett ganska tråkigt anförande; jag tänkte prata om nationalekonomi. Det finns många politiker i den här kammaren som ofta hänvisar till nationalekonomer och påstår sig lyssna på dem, men så är oftast inte fallet. Jag tänkte prata om Jevons paradox, eller ”rekyleffekten” som den också kallas – kärt barn har många namn. Den innebär kortfattat att effektiviseringar ofta leder till ökad konsumtion. Varför är det så? Jo, när man effektiviserar någonting behöver man lägga mindre pengar på samma mängd energi eller vad det nu kan vara som man lägger pengarna på. Då får man ett ökat konsumtionsutrymme, och de pengarna ska ta vägen någonstans. leder de till ökad konsumtion av samma energi eller någonting annat. Det finns ganska många exempel på detta historiskt. De stora teknikskiftena är ett väldigt bra exempel. När man i stor utsträckning gick från kol till olja skedde en energieffektivisering. Denna ledde dock till ökad konsumtion totalt sett, vilket ledde till större utsläpp av växthusgaser totalt sett. Det kan till och med ta sig uttryck i form av matvanor. Någon som avstår kött för klimatets skull behöver spendera en mindre peng på sin mat och får därmed pengar över. Personen kanske unnar sig en flygresa för dessa pengar, och då har den inte bidragit till klimatet. Pausad BNP-index-ering för drivmedel När ville minska sitt beroende av importerad olja valde man att effektivisera sin fordonsflotta. Det ledde i slutändan till fler körda mil totalt sett och till mer konsumtion av drivmedel. Det svenska exempel som kanske är mest spännande på detta tema är just fordonsflottan. I motsats till vad många politiker vill hävda är det billigare att köra en mil än vad det var . Detta är typexemplet på hur rekyleffekten fungerar: Det införs en skatt, och den driver fram ny teknik och effektivare motorer som leder till att man behöver en mindre mängd drivmedel för att köra samma sträcka. Detta är ett av skälen till att vi har haft svårt att få ned utsläppen inom transportsektorn – folk kör helt enkelt fler och fler mil. Detta är alltså rekyleffekten. Det är en väldigt etablerad sanning inom nationalekonomin, eller rättare sagt en etablerad effekt av bland annat ekonomiska styrmedel eller effektiviseringar generellt. Ovanpå rekyleffekten har vi den allmänna tillväxten. Effektiviseringen i sig gör att man får mer pengar i plånboken och kan spendera mer pengar på till exempel drivmedel. Utöver detta får man dessutom mer pengar i plånboken av den allmänna tillväxten, vilket ökar konsumtionsutrymmet ytterligare. Det är egentligen självklarheter som jag står här och rabblar, men skälet till att jag rabblar dem är att folk inte förstår att de har praktiska konsekvenser för vår politik. Detta betyder i praktiken – och det går inte att diskutera – att miljöskatterna måste fortsätta att öka om de över huvud taget ska ha en styrförmåga. Det är kontentan av rekyleffekten. har en stolt historia vad gäller dessa verktyg. Vi var näst först i världen med att införa en koldioxidskatt, och den har tjänat oss väldigt väl inom flera sektorer. Vi har också använt grön skatteväxling och konceptet att miljöskatterna höjs allteftersom. Framför allt gjorde vi det ; sedan hände någonting. Enligt minskade miljöskatteväxlingen kraftfullt under Alliansens år vid makten. Även EU konstaterar detta. Men när den rödgröna regeringen tog makten hände någonting nytt. Då fick vi se att man åter började skatteväxla och höja miljöskatterna. De höjdes med förra mandatperioden. höjer vi ribban ytterligare till . Indexeringen är ett väldigt bra svar på rekyleffekten. Om vi vill att miljöskatterna ska ha en styrande effekt måste de höjas, och det är detta som indexeringen handlar om. Om fick bestämma själva hade vi förstås fortsatt med indexeringen och inte pausat den. Vi har dock en ganska bra kompromiss. Den innebär att vi pausar indexeringen tillfälligt medan vi ganska radikalt ökar kvoterna inom reduktionsplikten. Detta innebär att vi får en styrande miljöeffekt och får bort fossilt från transportsektorn, men vi får också en priseffekt – priset vid pump kommer att gå upp på grund av ökad inblandning av biodrivmedel. Denna kompromiss innebär att vi får en tydlig klimatvinst. Vi gör en tillfällig paus av indexeringen och återkommer när det gäller hur vi ska göra framöver. 29 (KD) replik: Pausad BNP-index-ering för drivmedel Jag vill börja med att tacka för detta nya begrepp – jag har faktiskt inte läst om det. Jag tycker att det var intressant. Jag är nog till och med benägen att hålla med om det rent teoretiskt utifrån mina kunskaper, som mer finns inom ekonomisk historia och historia i allmänhet, som är mitt ämne på . Det finns positiva exempel som jag tror pekar i en annan riktning – åtminstone när jag satt i bänken och reflekterade. Ett exempel är fjärrvärmesystemet. Jag tror inte att någon av oss skulle komma på tanken att bygga ett hus och sätta in en oljepanna, utan man kommer att ha el i olika varianter eller koppla upp sig mot kommunens fjärrvärmesystem. Detta har verkligen förändrat en hel marknad; det är verkligen en systemförändring. Jag har haft förmånen, fru talman, att debattera med , och jag upplever att vi båda, oavsett hur vi skär elefanten, har en ärlig och uppriktig tanke om att vi skulle vilja hitta system som gör att vi använder mindre resurser men ändå bevarar en fungerande välfärd. Jag erkänner att vi har en gemensam fundering där. Från kristdemokratiskt håll handlar det egentligen om systemfrågorna. Jag tror faktiskt att det är sant att vi på individnivå tenderar att tänka på oss själva. Vi tenderar att välja det som är bra för vår egen plånbok; det är nog så vi människor fungerar. Då kommer jag tillbaka till det som jag själv tog upp i mitt anförande: Skulle det kunna vara så att kan tänka sig att inom regeringen verkligen ta tag i detta med en variant av kilometerbeskattning? Det vi beskriver i vår motion och det jag nu talar om är en systemförändring som skulle kunna förändra trafikflöden genom att beskattning används på ett klokt sätt. 30 (MP) replik: Tack, , för repliken! tog bland annat upp den tunga trafiken i sitt anförande. Det är väldigt synd att – eller hans parti – var med och fällde det förslag som regeringen hade förra mandatperioden. Det är i alla fall så jag minns det; jag minns att vi fick massivt motstånd från hela förutom . Vi hade precis ett sådant förslag som vi skulle genomföra och fick nej från . Detta hade varit ett väldigt bra styrmedel, bland annat för att uppnå ambitionen om att flytta över en del av godset från tung trafik till järnväg. Dessutom måste vi, precis som själv sa, få kontroll på marknaden. Det är helt orimligt att utländska åkare ska kunna köra in på svenska vägar utan att betala någonting alls; de kan smita undan den Eurovinjettavgift som finns . Det är helt orimligt, och det hade varit ett väldigt bra första steg att införa detta. När det gäller kilometerbeskattning av bilar är jag inte främmande för tanken. Jag tror att vi kommer att behöva gå ditåt förr eller . Det jag dock är väldigt mån om är att vi inte ska bli av med den styrande effekt när det gäller att fasa ut det fossila som dagens koldioxidskatt syftar till. Jag har än så länge inte sett några exempel där man kan hitta en skattelösning som skulle kunna vara heltäckande och som skulle kunna ha en styrning både på nybilsköp, på bilanvändande och på själva bränslet. Pausad BNP-index-ering för drivmedel Jag ser framför mig att vi ska ha kvar koldioxidskatten för att styra mot bättre bränsle och mot mer elektrifiering, men kanske måste vi ändå ha en sådan skatt senare för att påverka själva beteendet. 31 (KD) replik: Jag hade personligen inte förmånen att vara i förra mandatperioden, utan då ägnade jag mig åt region- och kommunpolitik. Jag blir därför svaret skyldig när det gäller vad vi eventuellt sa eller inte sa vid det tillfället. Vad jag däremot vet är att vi internt i partiet för ett samtal och har försökt att lyfta idéerna om kilometerskatt så långt vi förmår som ett parti som befinner sig i opposition. Ska man gå från idé till verklighet måste man nog faktiskt vandra via regeringen och hela utredningsapparaten. Vi har lyssnat på olika forskare som har skrivit om detta, och vår upplevelse är att man borde kunna lyfta in de flesta styrande medel i ett nytt system. Detta bygger dock på att det är digitaliserat. Det största problem som vi själva har resonerat om är snarare integritetsfrågan. En digitaliserad beskattning berättar vad det är för bil och vad den har för bränsle, och den låter skatten variera . Den berättar var du befinner dig, vilket innebär att du faktiskt kan komma åt det problem som tidigare lyfte fram – att man inte vill ha lägre skatt exempelvis i en stor stad där det finns alternativ. Vi har också det faktum att det kommer att bli alldeles för dyrt för ett samhälle att bygga infrastruktur som bygger på peak hour. Vi måste bygga en infrastruktur som fungerar , och sedan vet vi att vi har vissa peaktider då det är trångt. Detta kommer vi aldrig ifrån i en stor stad. Men det skulle vi kunna göra med en digitalt styrande beskattning i kombination med exempelvis digitala hastighetskameror och mycket annat. Vi har nog som parti kommit så långt vi kan. Därför är min fråga: Kan tänka sig att lyfta in det här i en seriös utredning om en eventuell framtida ny fordons- och bränslebeskattning? Det kanske är där vi skulle kunna hitta en kompromiss mellan partierna i den här kammaren. 32 (MP) replik: Tack, , för replikskiftet! Jag tycker verkligen att det var synd att inte satt i förra mandatperioden, eftersom jag uppfattar honom som betydligt mer progressiv än många av hans partikollegor. Men så var det i alla fall, tyvärr. Jag tror faktiskt inte att vi står långt ifrån varandra i den här frågan. får vi se exakt vad som händer med den stora skattereformen, som var aviserad i januariavtalet. Jag hoppas ju att den genomförs på ett eller annat sätt, men där hade det varit ganska bra att spela in en lite bredare översyn av alla typer av skatter som påverkar transportsektorn. Det hade varit ett möjligt första steg för att titta vidare på den här möjligheten. Pausad BNP-index-ering för drivmedel När det sedan gäller integritet delar jag oro över den aspekten. Jag ser också att det finns risker med detta. Man vill ju inte att information ska kunna spridas hej vilt. Det borde finnas lösningar även på det. Det är klart att det inte är kul om det kommer ut att var i i går, vad han gjorde där och så vidare. Den typen av problem måste man titta närmare på om man ska gå vidare med en sådan här lösning, helt enkelt. tror jag att det här kommer att vara en väldigt viktig sak att gå vidare med på olika sätt. Jag ser inte att det behöver ske just , för nu har vi stora utmaningar med att dels ställa om nybilsförsäljningen – det gör vi med bonus–malus – dels ställa om hur vi driver våra bilar, och det gör vi med bränslebytet och med beskattningen. Det är viktigt här och . kommer andra lösningar att vara än mer relevanta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt § 12 Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt betänkande 2020/21:SkU14 Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt (prop. 2020/21:37) 33 (S): En av de viktigaste förutsättningarna för en fungerande demokrati är folkviljans förverkligande. Vad som är folkviljan och hur den förverkligas på bästa sätt kan diskuteras . Kopplat till dagens debatt handlar det i slutändan om vilken som är den rätta skattepolitiken. Antaganden, undersökningar, reaktioner och partiernas ställningstaganden kanske kan tolkas som olika uttryck för folkviljan. För dess genomförande här i krävs dock alltid tillräckligt mycket stöd eller åtminstone tillräckligt lite motstånd. Därför finns en balansgång mellan samarbete och strid mellan partierna, strid för egna ställningstaganden utifrån ideologiska grundvärderingar och samarbete för att på bästa sätt kunna fatta beslut och genomföra politik. Man får aldrig glömma handlingskraftens betydelse för demokratin. När demokratin eller demokratiska partier förefaller oförmögna att åstadkomma något vaknar intresset för auktoritära partier och lösningar. Svaret på frågan om vad som är den rätta skattepolitiken är en fråga om värderingar. Det handlar om en stor mängd pengar som människor avstår från att använda privat och direkt. I stället överlämnas de till det allmänna för att kunna användas för det gemensammas bästa. Sedan finns det givetvis också många idéer om vad dessa pengar ska användas till och hur mycket var och en ska betala. Vissa vill investera och utjämna, andra vill ha skatteavdrag för redan rika och ge vinster till privatskolors aktieägare. Därför är skattedebatter väldigt spännande. I striden om skatterna framträder en klar skiljelinje mellan partierna. Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt För oss socialdemokrater handlar skattepolitiken i grunden om att kunna finansiera den starka välfärd som folket förtjänar. Den handlar också om att öka jämlikheten genom en medveten omfördelning av rikedomar. För oss innebär det ofta att den som har lite ska betala mindre och att den som har mer givetvis ska betala mer, medan det gemensamma är till för alla som har behov av det. Ledamöter från andra partier kommer att ha en annan ingång i den debatten. Vi kommer alla anse att vi representerar folkviljan eller åtminstone olika delar av den. Efter diskussionen behöver vi dock landa i ett beslut som får majoritetens stöd, som minoriteten ska kunna leva med det. Då har beslutet legitimitet. När dagens debatt är över kommer partierna att ta ställning till en del av den överenskommelse som skett mellan regeringen, Liberalerna och . Jag tog tillfället i akt att inleda mitt inlägg i dagens debatt med en större frågeställning om skattepolitiken och demokratin. Min förhoppning är att vi kan debattera en skattereform för framtiden, en skattereform där en mycket större genomgång av skatterna är möjlig och som landar i ett reformförslag som stärker jämlikheten och jämställdheten, som den har en bred uppslutning i . resultatinriktade lösningar är alltid bra för ett land. Missnöje, misstro och ständiga konfrontationer undergräver i stället nationens sammanhållning och handlingskraft. Det skatteförslag som vi ska fatta beslut om innehåller två olika skatteåtgärder. Låt mig kort berätta vad de innebär. Första åtgärden är en skattereduktion för personer som har inkomst av arbete, socialförsäkringsförmåner och pension. Reduktionen är en fast summa på och ges till personer med en inkomst som är högre än . Men en infasning av skattereduktionen införs för personer med inkomster eller , vilket ungefär motsvarar inkomsten för dem med de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. Regeringen menar att skattesänkningen har en låg- och medelinkomstprofil, eftersom skattereduktionen procentuellt sett blir störst för personer med lägre inkomster. Skattesänkningen kan ge en ökning i den privata konsumtionen, vilket kan antas ha en positiv effekt under coronakrisen. Även om förslaget innehåller en skattereduktion innebär det inte en generell skattesänkning. Det är i stället en del av en grön skatteväxling, där höjda miljöskatter balanseras mot skattereduktion på inkomst. Den andra åtgärden som föreslås är en förlängning av den befintliga skattelättnaden för experter, som utvidgas från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att gälla . Syftet med våra särskilda expertskatteregler är att stärka internationella konkurrenskraft och öka incitamenten för internationella företag att förlägga eller behålla bland annat koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i . Ett annat syfte är att gynna svensk forsknings konkurrenskraft. Genom den föreslagna åtgärden kan vi ha expertskatteregler som i större utsträckning liknar andra jämförbara länders, däribland våra grannländer och . Vi yrkar bifall till propositionen. Som det ser ut nu har inga av partierna aviserat att de tänker rösta emot förslaget, vilket i så fall innebär att utskottet står bakom förslaget. 34 (M): För oss politiker som uppbär förtroendet att sitta i riksdag under en pågående pandemi och kris går det givetvis inte utan att vi tänker på de personer som har drabbats av krisen. Det gäller både dem som har drabbats av ohälsa eller i värsta fall mist en familjemedlem och dem som har förlorat sitt jobb eller sitt företag för att det inte längre går runt. Det gäller också alla de människor som kämpar mot oro och ångest för den situation som råder. Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt Jag kan inte annat än att hålla med föregående talare om att vi som har makt och beslutanderätt självfallet måste anstränga oss för att komma överens och staka ut en väg framåt – dock utifrån sunda värderingar och principer. Detta ärende handlar om de skattesänkningar som den sittande regeringen tillsammans med och Liberalerna föreslår. Eftersom det är ett budgetärende har vi inget annat yrkande utan deltar inte i beslutet, i enlighet med det reservationsförbud som råder i skatteutskottet för tillägg i budgeten som kommer . Däremot har vi andra uppfattningar än vad regeringen, och Liberalerna har. Arbetsmarknadsminister uttryckte att det är en käftsmäll att sänka skatten, alltså en käftsmäll att barnfamiljer och pensionärer får behålla lite mer av sina inkomster. Det, fru talman, är en ovärdig syn på att människor får behålla mer när de arbetar och får behålla mer av sin pension. Vi har också en annan avvikande mening gentemot regeringen och samarbetspartierna. Vi anser att skattesänkningar ska ske på ett ansvarsfullt sätt som leder till att fler människor kommer i arbete och som också garanterar att vi har stabila och trygga intäkter till statens finanser. Det lapptäcke av politik vi nu ser från regeringen och samarbetspartierna leder inte till fler jobb eftersom skattesänkningarna även riktas till bidragsinkomster. Det blir alltså inte mer lönsamt att arbeta utan tvärtom mer lönsamt att inte arbeta när man sänker skatten på bidragsinkomster. Inte heller ägnar regeringen och dess samarbetspartier tillräcklig kraft åt att stötta och hjälpa landets pensionärer. Vi föreslår en fyra gånger större skattesänkning för landets pensionärer än Liberalerna, och regeringen – helt enkelt för att det alltid ska ha lönat sig att arbeta. förslag, som vi hänvisar till i vårt särskilda yttrande, handlar om att bereda goda möjligheter för att återhämta sig efter krisen men också om att ge lättnader under krisen. Vi har drivit regeringen framför oss i fråga efter fråga och fått stödpaket efter stödpaket på plats, men än är långtifrån tillräckligt gjort. Något ironiskt och beklagansvärt är att det helt klart har varit svårast att få regeringen att satsa på de stödpaket och stödåtgärder där det finns flest kvinnor. Här har motståndet eller senfärdigheten varit störst. Det är märkligt. Vårt förslag med lägre skattetryck än vad regeringen och samarbetspartierna föreslår kommer tyvärr inte att bli verklighet eftersom våra ramar har fallit. Men i vårt förslag samlar vi full kraft för att åter ska kunna bli ett land med full sysselsättning och hög ekonomisk tillväxt. lovade i högtidstalen inför att han blev statsminister att skulle få lägsta arbetslöshet. Men senast jag kollade hade vi den femte eller sjätte högsta arbetslösheten, inför krisen. Det talades om tillväxtkatapulter och innovationskanslerer, men i stället gick den svenska tillväxten ned i den absoluta botten i unionen. Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt Det är en ohållbar ekonomisk politik, och det är oansvarigt av regeringen att lägga fram skattesänkningar som inte bidrar till jobb och tillväxt utan som i stället gör det mer lönsamt att leva på bidrag och inte anstränga sig. Så här blir det när partier som sinsemellan tycker olika sätter sig ned och försöker driva igenom favoritpunkter på sina önskelistor i stället för när mer likasinnade partier gör en gemensam bedömning av vad som är problem och utmaningar och sedan löser dem. Vi föreslår sänkt skatt på arbete genom ett utbyggt jobbskatteavdrag så att alla jobb blir mer lönsamma . Det gör det mer lönsamt att arbeta och även att fler arbeten blir mer lönsamma så att sysselsättningen på totalen kan stiga. Vi avfärdar bestämt den mycket tillkrånglade process som väntar skattesystemet. Här är det tydligt att och Socialdemokraterna utifrån olika ingångsvärden och utgångspunkter har förhandlat fram en rad olika avdrag och rabatter i skattesystemet i stället för ett rationellt, enkelt och sammanhängande skattesystem. har testat denna väg förut med ett internationellt sett för högt skattetryck som man försöker kompensera med en rad olika avdrag, rabatter och krediter. Det tog en ände med förskräckelse när 90-talskrisen till slut bröt ut och en halv miljon människor förlorade jobbet .