prot · H80915 · 2020-09-25 00:00:00 — och ambassaden i följer noggrant situationen och deltar aktivt i de lokala diskussionerna – inklusive med FN:s generalsekreterares särskilda representant, tillika chefen för den fredsbevarande missionen Monusco – för att på ett konstruktivt sätt hitta en lösning och garantera hans säkerhet. Monusco har också tills vidare förstärkt skyddet av sjukhuset, inklusive doktor bostad och kontor. Det kan även noteras att president har fördömt hoten, begärt att de utreds och försäkrat att åtgärder ska vidtas för att säkra att doktor skyddas. I den rapport som presenterades av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter kartläggs allvarliga brott. tar de uppgifter som framkom i kartläggningen på stort allvar. Rapporten har tillsammans med andra FN-rapporter varit betydelsefull för arbetet med mänskliga rättigheter och mot straffrihet i DRK. MR-situationen i DRK hålls aktuell bland annat genom att den återkommande tas upp i för mänskliga rättigheter, till exempel genom en resolution som förhandlas och som uppmanar FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att rapportera till rådet. Inom ramen för detta verkar aktivt för att den allvarliga MR-situationen, inte minst vad gäller sexuellt och könsbaserat våld, och vikten av ansvarsutkrävande ska belysas. Frågor om mänskliga rättigheter, inklusive den utbredda straffriheten, tas också regelbundet upp i regeringens och ambassadens samtal med kongolesiska företrädare och andra viktiga aktörer. Dessutom utgör mänskliga rättigheter och demokrati ett prioriterat område inom ramen för vårt bilaterala bistånd. Regeringen ser mycket allvarligt på situationen avseende mänskliga rättigheter i DRK. kommer därför fortsatt att vara en stark aktör för att åstadkomma förbättringar och på så sätt bidra till en positiv utveckling i landet. 13 (KD): Tack för svaret, utrikesministern! Jag är övertygad om att vi är överens om att doktor arbete, liv och personskydd är viktigt, men jag är ändå inte riktigt nöjd. Jag hade två frågor; den ena gällde personskyddet av doktor , och den andra handlade om och hur vi ska få de åtgärder som föreslås i den att verkligen komma på plats. varnade FN:s människorättskommissarie för att doktor , som mottog 2018, kunde sväva i livsfara. Detta var efter att han och hans familj tagit emot flera dödshot via telefon och sociala medier. Alla kanske inte känner till Mukweges arbete, men han är chefskirurg och gynekolog på det numera världsberömda Panzisjukhuset i i östra . Sjukhuset har specialiserat sig på att operera och ta hand om kvinnor som varit utsatta för sexuella övergrepp. Han har också varit öppen med att kritisera våldet mot kvinnor och även andra brott mot mänskliga rättigheter i . Vi vet att mineralhanteringen i denna del av ger upphov till olika milisgrupper som skyddar verksamheten och smugglar produkter vidare. Bland dessa milismän finns många unga män som med vapen i hand utför våld inte bara mot andra män utan även mot kvinnor, då i form av fruktansvärda våldtäkter. Detta har doktor vittnat om. Han har alltså talat ut om detta, och han har även lyft fram den som släpptes 2010. Den handlar om de övergrepp som begicks i landet –2003, under de speciella förhållanden som rådde då – övergrepp som för övrigt tyvärr fortsätter. Men ingenting har egentligen hänt med den här rapporten. har suttit i , och jag funderar lite grann på vad utrikesministern egentligen har gjort för att i säkerhetsrådet – eller på annat sätt – påverka så att den internationella tribunalen ska öppnas och komma igång. Där skulle man nämligen på ett vettigt sätt kunna adressera straffriheten och alla de kränkningar av mänskliga rättigheter som har skett. Det har varit hotfullt, och doktor personskydd försvann ett tag. har det återupptagits via Monusco, som är en fredsbevarande trupp i östra . Det som var fokus för min fråga var dock hur det långsiktiga skyddet av doktor gå till. Kan utrikesministern säga någonting om det? Jag har som sagt också frågat om utrikesministern kommer att verka för att rekommendationerna års om övergreppen i aktualiseras. Regeringen har ju gjort stor sak av att vara en feministisk regering, och dessutom har man i sin utrikespolitik lanserat någonting man kallar en demokratioffensiv. Det vore därför värdefullt om utrikesministern kunde säga hur den demokratioffensiv som utrikesministern driver kommer att påverka kvinnornas situation i och om den kommer att bidra till att faktiskt tas på allvar. 14 Utrikesminister (S): Tack för att du tar upp dessa viktiga frågor, , och framför allt för att du sätter ljuset på doktor viktiga arbete! Vi har ju båda träffat honom, och det är ett helt fantastiskt arbete han gör. Om vi börjar med den som lades fram finns det där en rad olika rekommendationer. Dessa rekommendationer tas återkommande upp inom ramen för bland annat . Om det kommer konkreta förslag till uppföljning av de olika rapporterna tar regeringen ställning till dem efter hand. Det framkom i rapporten, precis som säger, uppgifter om allvarliga överträdelser mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Det som kom upp där har tillsammans med andra rapporter varit betydelsefullt för det arbete med mänskliga rättigheter och mot straffrihet i DRK, och i hela regionen, som både regeringen och andra regeringar genomför. Den väpnade konflikten i framför allt de östra delarna av DRK är komplex, både när det gäller inblandade aktörer och när det gäller vad som orsakar den. Våldet går tillbaka flera decennier och har eskalerat på flera olika sätt; enligt flera uppgifter finns det mer än 140 väpnade grupper som är aktiva . De strider såväl mot varandra som mot de nationella säkerhetsstyrkorna och mot Monusco. I Nordkivu och i Sydkivu – där Panzisjukhuset, som doktor arbetar vid, finns – sker det regelbundna sammandrabbningar. Inte sällan har det regional koppling, och inte sällan attackerar man även civila. Sedan president tillträdde har dock relationerna till grannländerna förbättrats. Panzisjukhuset fungerar som ett allmänt lokalsjukhus, och det är framför allt känt för arbetet med kvinnor och barn som blivit utsatta för våld. Svenskt bistånd stöttade uppbyggnaden av sjukhuset; vi finansierade det genom Sida och UD med . Över 85 000 kvinnor har behandlats vid sjukhuset för bland annat komplikationer till följd av våldtäkt och förlossning. Jag skulle säga att detta är en av världens viktigaste röster i kampen mot sexuellt våld. Det är naturligtvis en del av den feministiska utrikespolitiken att uppmärksamma detta och att lyfta upp doktor arbete samt att ständigt i FN ta upp SRHR-frågorna, alltså frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det är positivt att Monusco nu har stärkt skyddet av Panzisjukhuset. Behoven är dock mycket stora, och Monuscos resurser är begränsade. I mandatet ingår att skydda civila och humanitära aktörer och MR-försvarare. pågår dessutom diskussioner om hur man ska avveckla denna insats för att få mer civila komponenter. Därför är det nödvändigt att vi tillsammans med nationella myndigheter hittar en långsiktigt hållbar lösning för att garantera skyddet för Panzisjukhuset och för doktor . Det är de nationella myndigheterna som har det huvudsakliga ansvaret för skyddet, men både och andra länder deltar i diskussionen om hur detta ska lösas långsiktigt. 15 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! Jag tror att vi är överens om vikten av att det faktiskt blir en förändring. Precis som utrikesministern säger har denna konflikt pågått , och utrikesministern säger själv att våldet har eskalerat. Vi ser inga förbättringar. Vi ser heller inga förbättringar i situationen för utsatta kvinnor. Jag läste någonstans att det är flera miljoner människor som har dött av umbäranden eller av konflikten i denna del. Frågan är då vad man gör för att få ett stopp på denna situation. Regeringen har själv inte varit särskilt aktiv när det gäller frågan om skatteflykt, till exempel, i den del som handlar om mineralhanteringen, där vi vet att väldigt många stora multinationella företag är involverade. Tyvärr har regeringen sagt nej till förlag om att stoppa skatteflykt. Jag ifrågasätter verkligen att regeringen inte kan agera mer aktivt. Detta är också någonting som doktor driver – man måste göra någonting åt mineralhanteringen, för det är en av orsakerna till hela denna konflikt. Jag läste en forskningsrapport från där man säger att 48 kvinnor våldtas i . Världssamfundet har misslyckats totalt med att skydda de civila offren i denna konflikt. Som utrikesministern säger är det över 50 000 som har vårdats på Panzisjukhuset. Problemet är att många förskjuts från sina familjer och inte har någon möjlighet till en utkomst efter det. Han jobbar på sjukhuset med en holistisk syn. Han hjälper dem att få ett arbete och har en väldigt bra verksamhet, också med olika utbildningar för jurister och läkare. Han har fått väldigt många olika priser, till exempel Sacharovpriset av . Han har fått priser och hyllats av FN och EU, och han har fått . Ändå får han fortsätta att kämpa för att få resurser till sitt sjukhus. Jag har stått här förut med en tidigare utrikesminister och sagt att det måste bli en mer permanent situation för finansieringen av sjukhuset. Jag tror att det han framför allt vill just nu är att se till att hans familj och han själv är säkra och att hela Panzisjukhusets verksamhet är säkrad. Det är också oerhört viktigt att denna faktiskt implementeras. Det har gått så många decennier nu utan att någonting egentligen har blivit bättre. Om våldet eskalerar, vad är det då som saknas? Ja, det är att man vågar se på mineralhanteringen och på alla de rebellgrupper och de andra länder – de kringliggande länderna – som agerar. ger till exempel fortfarande bistånd till trots att vi vet att den regimen är inne och tar mineraler från . Man tar pengar från de människor som skulle kunna leva i ett av världens rikaste länder på grund av alla landets mineraler. vet vi att det är ett av världens fattigaste och farligaste länder att leva i. Jag tycker att utrikesministern måste kunna säga mer om vad hon gör för att se till att det blir en konkret förändring. 16 Utrikesminister (S): Situationen är mycket riktigt väldigt allvarlig när det gäller de mänskliga rättigheterna i , eller DRK. Ett stort problem är den omfattande korruptionen och att det inte finns kapacitet i rättsstaten. Det råder straffrihet och rättsosäkerhet, och det finns begränsade förutsättningar för att utkräva ansvar. Dessutom förekommer det utomrättsliga avrättningar och godtyckliga frihetsberövanden, och det sexuella våldet är som sagt väldigt omfattande. Jag är mycket orolig över de systematiska kränkningarna av internationell humanitär rätt och av de mänskliga rättigheterna. Det sker också massakrer på civila, tortyr, tvångsrekrytering – också av barn – till väpnade grupper och masskidnappningar. Dessutom sker våldtäkter . Frågan om mineraler och blodsmineraler är en av de frågor där har varit ledande. Som handelsminister jobbade jag väldigt mycket med detta, och vår nuvarande handelsminister jobbar också väldigt mycket med denna fråga. Vi är en mycket aktiv och engagerad aktör i DRK, inte minst när det gäller MR-frågor och demokratifrågor. Vår demokratikampanj Drive for Democracy driver vi på alla våra utlandsmyndigheter, beroende på vad som fungerar bäst i de olika länderna och beroende på vilka problem som finns i de olika länderna. I DRK handlar det inte minst om frågan som gäller kvinnors demokratiska inflytande. Vi jobbar med de frågor som ingår i kartläggningen , som tog upp, och vi tar upp detta i olika internationella sammanhang. Vi är faktiskt en av världens fem största bilaterala givare. Det är bara att känna stolthet över det som vi gör där, även om vi naturligtvis hade hoppats att många länder skulle göra ännu mer. Vi bidrar med 345 miljoner i långsiktigt bistånd genom FN och andra internationella partner. Vi har också ett tydligt jämställdhetsperspektiv; vi är som sagt en feministisk regering med en feministisk utrikespolitik. Här gäller det att särskilt se till kvinnors och flickors situation inom ramen för den feministiska utrikespolitiken. För att stärka de mänskliga rättigheterna fyller FN:s integrerade MR-kontor i en viktig funktion genom att de dokumenterar överträdelserna och driver opinionen. stöder deras arbete och har bland annat möjliggjort en specifik tjänst med fokus på att bekämpa konfliktrelaterat sexuellt våld. Därutöver har vi ett samarbete med FN:s matprogram. Vi har sett till att 1,5 miljoner unga har nåtts av budskapet om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och om könsbaserat våld. I samarbete med har vi också bidragit till att stärka lokala mekanismer för konfliktlösning. Vi deltar även för att få en reformerad rättssektor och stöd till oberoende medier. 17 (KD): Jag förstår att utrikesministern ser många av problemen. Hon lyfter fram masskidnappningar och massakrer, och det är naturligtvis en situation som är fruktansvärd för de människor som lever i den här regionen. kan jag inte låta bli att känna att det mer är symtomlindring i en av de insatser som görs. Man försöker lindra symtomen, men man har egentligen aldrig gått till botten med sjukdomen och försökt hitta anledningen till att hela den här regionen är riktigt illa ute. Om vi inte kommer åt straffriheten och vågar gå på ledare som är ansvariga har vi inte kommit någonstans. Jag har inte hört utrikesministern säga någonting om att vi ska agera för att faktiskt ställa till ansvar de ledare som finns i DR men också de som finns i dess närhet. Jag tror, som sagt var, att utrikesministern gärna vill göra någonting. Men det känns inte som att den feministiska politiken har fått genomslag när utrikesministern fortfarande talar om masskidnappningar och massakrer och våldet mot kvinnor som fortsätter. Det känns inte som att en demokratioffensiv är på gång, att det är någonting som regeringen driver, för demokratin har inte vunnit i östra och inte i hela DRK. Därför tror jag att vi måste fortsätta att driva på i den här frågan. Och jag hoppas att utrikesministern kommer att agera mer kraftfullt på internationell nivå för att man verkligen ska komma åt grunden till den här konflikten och att människor utsätts på det sätt som de gör . 18 Utrikesminister (S): Det är lite synd att inte har hört att jag har tagit upp ansvarsfrihet och rättssäkerhet, för jag har tagit upp det i alla mina inlägg . Jag tar därför upp det en gång till. ger ett omfattande bidrag till en reformering av rättssektorn, bland annat via organisationer som utbildar åklagare, poliser, MR-försvarare och domare för att fler som begår brott faktiskt ska ställas till svars för sina handlingar. För att det inte ska råda någon tveksamhet om detta har jag nu upprepat det för tredje gången. och hans kollegor vid Panzisjukhuset utför ett mycket viktigt arbete, inte minst när det gäller det stöd som ges till överlevare av sexuellt våld. Det är positivt att Monusco har stärkt skyddet av sjukhuset, även om en långsiktigt hållbar lösning måste tas fram tillsammans med nationella myndigheter. DRK är ett land med stora utmaningar när det gäller säkerhet, mänskliga rättigheter och den humanitära situationen. Hållbara lösningar kräver att grundorsakerna till de återkommande konflikterna och de humanitära kriserna hanteras. är en stark och engagerad aktör och vill åstadkomma förändringar. Vi är som sagt en av de fem största bidragsgivarna i världen till och även en av de största bilaterala humanitära givarna. Därutöver verkar vi aktivt för en förändring av situationen i landet, inklusive många av de frågor som togs upp i FN-kartläggningen 2010. Givetvis tas frågan om mänskliga rättigheter upp regelbundet även i samtal med de kongolesiska företrädarna och andra aktörer, inklusive doktor själv. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2020/21:6 om terrorklassning av islamiströrelsen 19 Utrikesminister (S): har frågat mig om regeringen anser att EU:s distinktion mellan Hizbullahs politiska och militära gren är relevant samt om kommer att verka för att EU ”terrorklassar” Hizbullah i dess helhet. har inga nationella sanktioner utan följer de sanktioner som EU eller FN beslutat om. Den militära grenen av Hizbullah är listad inom ramen för EU:s terrorismsanktioner (Common Position 2001/931). Sanktionerna innebär bland annat en frysning av tillgångar och förbud mot tillhandahållande av medel. Listan över personer, grupper och enheter ses över regelbundet. För att föra upp en person, grupp eller enhet på listan krävs enhällighet i EU. Frågan om att utöka listningen av Hizbullah har diskuterats inom EU. Någon utökning av listan är inte aktuell. är EU fullt enigt om att de gällande sanktionerna mot organisationen måste bibehållas och fullt ut implementeras. Så som Hizbullah agerat, inte minst i samband med den avskyvärda attacken mot israeliska turister i , råder det ingen tvekan om vilket slags organisation vi har att göra med. Organisationens militära aktivitet är ett hot mot stabiliteten i . konstaterade till exempel FN:s särskilda sändebud i internationella Libanontribunalen att personer med kopplingar till Hizbullahs beväpnade gren låg bakom lönnmordet på före detta premiärminister, , 2005. Hizbullah utgör också en negativ kraft i regionen, inte minst genom sitt deltagande i , sitt stöd till Asadregimen och attacker och hot mot . fortsätter givetvis att stå upp för legitima säkerhetsbehov. Det är obestridligt att Hizbullah företagit strids- och terrorhandlingar som ett led i sin väpnade kamp. EU och omvärlden har fördömt detta våld. Vårt fördömande av Hizbullah står inte i vägen för möjligheterna att verka för en fredlig och stabil utveckling i . Redan före explosionen i hamn brottades landet med en djup politisk, ekonomisk och finansiell kris. Konsekvenserna för befolkningen är mycket kännbara. Andelen fattiga har fördubblats , liran har förlorat av sitt värde och det spås minus 25 procents tillväxt de kommande två åren. Till detta kommer en oroväckande spridning av covid-19 samt förstås den enorma utmaning som det innebär för att vara värd för nästan två miljoner flyktingar från och från . Dessa utmaningar står i fokus för regeringens och EU:s Libanonpolitik. Den samlade EU-positionen är att det är viktigt för stabiliteten, både i och i regionen, samt för vår möjlighet att bidra till denna stabilitet att kommunikationskanalerna hålls öppna till politiska nyckelaktörer och regeringsmedlemmar. En grundläggande princip i EU:s sanktionspolitik är att sanktionsinstrumentet ska vara en del av en allomfattande politik som inkluderar politisk dialog och andra verktyg som finns till hands. Oavsett vad vi anser om Hizbullah som organisation är det ett faktum att den är en politisk nyckelaktör i . Hizbullah har ett brett stöd i stora delar av befolkningen, har suttit i det libanesiska parlamentet , har ingått i flera av landets regeringar och får återkommande goda resultat i lokalvalen. Vi behöver kunna upprätthålla kontakterna och föra en dialog med alla politiska företrädare i , inklusive folkvalda företrädare för partiet Hizbullah. 20 (KD): Jag vill inledningsvis tacka för svaret på interpellationen. När utrikesministern säger att Hizbullah utgör en negativ kraft i är vi många som instämmer. Det är viktigt att detta sägs. Ord gör skillnad om de följs av handling. Dessvärre tycks viljan till handling saknas från regeringens sida just i det här fallet. Att definiera Hizbullah i dess helhet som terrororganisation är uppenbarligen inte aktuellt för regeringens del. Gemensamt för de definitioner som används när det gäller terrorism är att de tar sikte på handlingar som har till syfte att skapa skräck, utförs för att nå ett ideologiskt mål och medvetet bortser från säkerheten för oskyldiga civila. Inte i något avseende går det att hävda att Hizbullah faller utanför de här kriterierna. Hizbullah är per definition en terroristorganisation grundad för att militärt förgöra . Det är det uttalade syftet. Därför ser vi nu hur allt fler demokratier genom nationella beslut definierar Hizbullah i dess helhet som en terrororganisation. Det har skett i , i , i , i , i och i . Fler länder uppges vara på väg i samma riktning, bland annat och . Britterna tog beslutet om terrorstämpling , vilket bland annat innebär att personer som därefter är medlemmar i eller stöder Hizbullah riskerar att dömas till fängelse. Den brittiske inrikesministern säger att det inte går att skilja mellan en militär och en politisk gren av Hizbullah, som EU gör – det är en konstruerad distinktion. Att rörelsen ska ses som en sammanhållen enhet understryks även av Hizbullahs egna företrädare. Hizbullahs vice generalsekreterare har sagt på det här sättet: Vi har ingen militär eller politisk gren. Vi har inte Hizbullah å ena sidan och motståndsrörelsen å den andra. Varje element av Hizbullah, allt från de militära befälhavarna till medlemmarna och våra samlade resurser, är i motståndets tjänst. Inget annat än motståndet är vår prioritet. Varför blunda för verkligheten? Varför upprätthålla distinktionen mellan en politisk och en militär gren, när till och med Hizbullahs ledning förnekar en sådan uppdelning? 21 Utrikesminister (S): En grundläggande princip i EU:s sanktionspolitik är att sanktionsinstrumentet ska vara en del av en allomfattande politik som inkluderar en politisk dialog och andra verktyg som finns till hands. Oavsett vad vi anser om Hizbullah som organisation är det ett faktum att den är en politisk nyckelaktör i . Hizbullah har ett brett stöd i stora delar av befolkningen. De har suttit i parlamentet och i olika regeringar . De får återkommande goda resultat i lokalvalen. Både lokala och nationella val där Hizbullah har rönt framgångar har betecknats som legitima av internationella bedömare. Hizbullah kommer med stor sannolikhet också att ingå i den nya regering som förhandlas fram i kölvattnet av explosionen i hamn. Till skillnad från andra shiitiska partier i landet, till exempel Amalpartiet, har Hizbullah stöd från shiiter i många olika delar av landet – i södra , i , i och i Hermel i nordost. Hur olyckligt det än må vara från vår synpunkt sett ingår Hizbullah helt enkelt i politiska mosaik. Vi och EU har därför gjort bedömningen att vi inte ska stänga dörren för dialog. Det innebär dock inte att vi har en okritisk inställning till Hizbullah. fördömande av Hizbullahs terroristdåd är otvetydigt. Som delaktig i politiska system har organisationen också en uppenbar del i den korruption och det vanstyre som möjliggjorde hamnexplosionen och som ligger bakom den pågående ekonomiska krisen i landet. Vi och omvärlden har varit tydliga med vilka förväntningar som finns. FN:s säkerhetsresolutioner och 1701 kräver att inhemska miliser, det vill säga Hizbullah men också drusiska och kristna sådana, ska avväpnas. Det här kravet är inte uppfyllt . Tvärtom fortsätter Hizbullah att försöka utöka sin vapenarsenal. Hizbullahs roll i står i direkt strid med så kallade disassociationspolitik, genom vilken man har avsvurit sig en roll i regionala konflikter. och EU är starkt kritiska till dessa tendenser, och det säger vi också till organisationens företrädare. Frågan om att utöka listningen av Hizbullah har diskuterats inom EU, och den samlade bilden är att en sådan listning inte är aktuell. Regeringen och EU bör ha möjlighet till dialog även med aktörer vars metoder är förkastliga. Detta är för övrigt en inställning som även tycks delas av de länder som frågeställaren tar upp. Besluten som har tagits i och har primärt bäring på den inhemska hanteringen av Hizbullah. Däremot har de inte signalerat någon avsikt att försöka ändra EU:s listning. Åtminstone i det tyska fallet tycks det även finnas en ambition att upprätthålla dialogen med organisationen i fält. 22 (KD): Det vi just hörde bidrar inte till den tydlighet som borde vara självklar när gäller regeringens position i en så här viktig fråga.