prot · H80923 · 2020-10-16 00:00:00 — Jag tackar alla som har deltagit för en spännande och mycket viktig debatt. Jag är mycket glad för att vi har denna debatt och för att det finns en enighet. Det är extremt viktigt att få bukt med dessa problem, och det är extremt viktigt att se till att få bort finansieringen av internationell terrorism och internationell kriminalitet. Det är extremt viktigt att se till att alla människor bidrar på ett rättssäkert och rättvist sätt till välfärden. Det är också extremt viktigt att vi har ett stabilt finansiellt system för att få till stånd både tillväxt och välstånd. Flera av de förändringar och satsningar som görs i den budget som har förhandlats fram av regeringen tillsammans med och Liberalerna är bra. Jag kan konstatera att det är positivt att det inte är bara Liberalerna som driver på här utan att även de andra samarbetspartierna faktiskt tar till sig av de saker som vi gör i budgeten och försvarar dem här i talarstolen. Trots det konstaterar jag att det är tråkigt att inte fler partier sluter upp bakom ett krav på om en land-för-land-rapportering. Det är också tråkigt att Liberalerna även fortsättningsvis i princip ensamma driver på för att fullt ut ska ha ett samarbete i dessa frågor genom att till exempel gå med i bankunionen. Där är till exempel och de kanske absolut mest hårdföra motståndarna. Då är det mycket märkligt att de står i denna talarstol och säger att de vill få bukt med dessa problem. 38 Statsrådet (MP): Jag tackar alla ledamöter som har deltagit i debatten. Detta är oerhört viktiga frågor, och jag gläds åt den samsyn som finns i denna kammare. En illustration av hur viktiga dessa frågor är kommer från som gjorde en uppskattning av omfattningen av internationell skatteplanering och kom fram till att det handlar om 100–. Det motsvarar av de globala skatteintäkterna från bolagsbeskattning. Särskild debatt om en ny bankläcka, skatteflykt och penningtvätt När det gäller penningtvätt uppskattar FN:s Office on Drugs and Crime att penningtvätt utgör 2–av bnp globalt, det vill säga . Detta är pengar som skulle kunna göra underverk i och i resten av världen för att bygga välfärd och göra klimatinvesteringar men som tyvärr inte kommer till användning. Det är därför inte överraskande att vi har jobbat hårt och intensivt med att stärka regelverket. Men vi är långt ifrån klara. Där gläds jag åt att jag märker att vi kommer att kunna arbeta i samsyn och med stöd även från riksdag. Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2020/21:1 för från justitieutskottet, 2020/21:1 för från trafikutskottet och 2020/21:3 för från trafikutskottet. § 6 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2020:18 arbete för att motverka intressekonflikter § 7 Anmälan om avskrivning av proposition Talmannen meddelade att han avskrivit proposition 2020/21:12 Särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet samt de med anledning av propositionen väckta motionerna 2020/21:2488, 2919, 3712 och 3713. § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:21 och 22 till utrikesutskottet 2020/21:30 till försvarsutskottet 2020/21:3724 och 3729 till justitieutskottet 2020/21:3719 till finansutskottet 2020/21:3717, 3721 och 3726 till näringsutskottet 2020/21:3718, 3725, 3727 och 3730 till justitieutskottet COM(2020) 642 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 9 Svar på interpellation 2020/21:23 om försörjningssäkerhet vid höjd beredskap 39 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag har vidtagit några åtgärder för att säkerställa vilka företag som måste vara kontrakterade vid höjd beredskap. Hon har vidare frågat mig hur stor andel av leverantörerna till Försvarsmakten som har kontrakt att kunna leverera vid höjd beredskap, om jag anser att försvaret har tillräckligt bra och säkra avtal för att trygga Försvarsmaktens förmåga till materiel, förnödenheter och tjänster vid höjd beredskap samt om jag avser att vidta några åtgärder för att öka försörjningstryggheten till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Avslutningsvis har hon frågat om jag har säkerställt att de kontrakterade leverantörerna har personal som är krigsplacerade med allmän tjänsteplikt. När regeringen tillträdde påbörjades arbetet med att återuppbygga totalförsvaret igen efter att det nedprioriterats . Efter beslutet om propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 har regeringen fattat en rad ytterligare beslut. beslutade regeringen om ett uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att lämna förslag till en gemensam grundsyn för en sammanhängande planering för totalförsvaret. beslutade regeringen att ge Försvarsmakten och MSB ett uppföljande uppdrag att fortsätta att främja och utveckla en sammanhållande totalförsvarsplanering fram till och med . I regleringsbreven till Försvarsmakten och 2017 och 2018 gav regeringen uppdrag att utarbeta ett försvarsförsörjningskoncept som inkluderade bland annat avtal och överenskommelser med privata aktörer. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel. I sitt slutbetänkande Näringslivets roll inom totalförsvaret, SOU 2019:51, lämnade utredaren bland annat förslag på hur totalförsvarsviktiga företag vid höjd beredskap, och då ytterst i krig, ska kunna leverera varor och tjänster enligt olika avtalsformer med staten och andra offentliga aktörer samt förslag på åtgärder för att stärka försörjningstryggheten i försvarsmaterielförsörjningen. Förslagen bereds inom . beslutade regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Uppdraget ska vara slutredovisat . beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska se över ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar. Utredningen har stor betydelse för det fortsatta arbetet att utveckla totalförsvaret. Den ska redovisa . fattade regeringen beslut om att uppdra till att analysera frågor om nationell försörjningsberedskap. Uppdraget ska redovisas . Arbetet med att stärka och utveckla försörjningsberedskapen vid höjd beredskap är ett ansvar för flera politikområden. fattade regeringen beslut om en ny försvarspolitisk proposition, Totalförsvaret 2021−2025. Regeringen har i denna proposition, liksom i budgetpropositionen , föreslagit långsiktiga satsningar för att stärka och ytterligare intensifiera återuppbyggnaden av totalförsvaret. Regeringens inriktning är att den svenska försörjningsberedskapen fortsatt ska utvecklas och att det är viktigt att näringslivet i ökad utsträckning involveras i arbetet. Av denna anledning planerar regeringen att tillsätta en utredning om vad en nationellt samordnad försörjningsberedskap bör omfatta samt hur den bör organiseras och finansieras. har kommuner och regioner påbörjat ett arbete med att utveckla sin krigsorganisation och krigsplacera personal inom områden som har identifierats som samhällsviktig verksamhet, till exempel energiförsörjning, livsmedel, transporter och hälso- och sjukvård. I takt med att vi steg för steg utvecklar totalförsvaret förstärks även försörjningsberedskapen i . 40 (M): Tack för svaret, försvarsministern! Världen är mer osäker och orolig , och oförutsägbarheten ökar. Vikten av försörjningstrygghet i händelse av kris och krig är något som inte kan nog understrykas. En säker försörjning vid höjd beredskap är central, och därför har jag ställt ett antal frågor till ministern. Den första frågan var om han har vidtagit några åtgärder för att säkerställa att vi har företag som måste vara kontrakterade vid höjd beredskap. Här känner jag att det återkommande svaret från ministern är utredningar, utredningar och fler utredningar. Utredningar är naturligtvis bra i mångt och mycket – det är viktigt att vi tar väl underbyggda beslut – men måste man just gå till beslut. Besluten ska också följas upp så att man ser att de blev som man hade tänkt sig, och för att beslut lätt ska kunna följas upp behöver de vara ganska tydliga. Jag uppfattar ändå ministerns svar på den här frågan som att regeringen har fattat en massa beslut, men jag vet egentligen inte riktigt vad man kommit fram till. I regleringsbreven till Försvarsmakten och 2017 och 2018 har man i alla fall gett i uppdrag att utarbeta ett försvarsförsörjningskoncept. Det är jättebra. Då är det beslutat att ett koncept ska tas fram, och sedan har man beslutat om ytterligare en utredning, nämligen av näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel. Den utredningen kom faktiskt fram till det skarpa förslaget att ett näringslivsråd ska inrättas. Den frågan bereds i , men finns den ändå med i regeringens totalförsvarsproposition – liksom att det som komplement ska finnas ett tvärsektoriellt näringslivsråd. Vi får dock inte riktigt svar på när och hur utöver att det är . Svaret på min fråga är alltså egentligen att vi inte har säkerställt vilka företag som måste vara kontrakterade med höjd beredskap – men att man utreder. Hela vårt samhälle, och även försvaret, är beroende av varor och tjänster som kommer från näringslivet. En stor del av våra samhällsviktiga verksamheter bedrivs av privata aktörer. Det handlar om energiförsörjning, livsmedelsförsörjning, transporter och hälso- och sjukvård. Det är nödvändigt att det finns avtal med företag som garanterar att Försvarsmaktens förmåga att skaffa materiel, förnödenheter och tjänster vid höjd beredskap tryggas. Min andra fråga till ministern löd: Hur stor andel av leverantörerna till Försvarsmakten har kontrakt att kunna leverera vid höjd beredskap? Eftersom det första svaret var någon form av utredning förstår jag att den andra frågan är svår att svara på, och det är kanske därför jag inte får något direkt uttalat svar. Jag hoppas dock att vi ändå får se en handlingskraft av beslut som faktiskt leder till konkret leverans, så att vi får på plats säkra avtal för en trygg beredskap även vid händelser av höjd beredskap. Frågan är dock varför vi inte har det på plats . 41 Försvarsminister (S): När vi tog över detta tog vi över ett civilförsvar som var oerhört nedbantat. Intresset för den här typen av frågor i den regering som hade företrätt oss var väl minst sagt begränsat. Dessutom hade man bedrivit en försvarspolitik som i grunden handlade om ett insatsförsvar för internationella operationer och inte ett försvar av , vilket vi fick i och med inriktningen . Det civila försvaret var långt mer neddraget än det militära, så återhämtningssträckan där är betydligt längre. 4,2 miljarder är det som ligger som satsning på det civila försvaret. Jag vet inte om det är så att interpellanten försöker ironisera över utredningarna, men tyvärr är det nödvändigt att genomföra dessa utredningar så att man har fast grund under fötterna – så att det inte blir enligt principen ”fort men fel”. Fort men fel är en väldigt dålig princip att agera på. Därför tycker jag att det är viktigt att genomföra det här arbetet för att sedan systematiskt kunna bygga upp det civila försvaret – och naturligtvis inkludera näringslivet. Det var ju ingen tillfällighet att vi tog initiativ till den utredning som har utmynnat i förslaget om ett näringslivsråd, vilket också ligger med i propositionen. Saker och ting måste göras grundligt och fungerande, och att bygga civil och militär förmåga på försvarssidan tar tid. Det går dock snabbt att rasera. Ta bara en sådan sak som att vi har ett arbete som handlar om bevakningsansvariga myndigheter, där man nu har arbetat och vid utgången av 2020 ska göra en del redovisningar. Det gäller förmågan att utöva samverkan och ledning från ordinarie ledningsplats, en sammanhängande process för planering och tydliga ansvarsförhållanden, deltagande i totalförsvarsövning, hur man hanterar verksamhetskritisk information och förmågan att arbeta från alternativ eller skyddad ledningsplats. Det är alltså ett oerhört omfattande myndighetsarbete här; jag kan tänka mig att ett snabbt överslag ger att det rör sig om ett femtiotal myndigheter. Det handlar om sådant som och sådant som , , länsstyrelserna, , , och allt möjligt i det här sammanhanget. Det som har varit den väldigt genomgående erfarenheten är att marknadslösningarna har visat sig vara väldigt illa fungerande – de här just in time-systemen har liksom inte hållit. Erfarenheten är alltså att marknadsideologin har misslyckats i samband med krisberedskapsfrågor, och det är väl en sak man nu måste ta till sig. Jag har ingenting emot att bygga ett solidare förhållande med näringslivet – det har jag varit för från första stunden jag började med detta – men man måste göra det på solid grund. Man måste också få med näringslivet på ett sätt så att detta fungerar bra. Där kan beredskapslagringsfrågorna var en sådan utmaning som vi har att ta i framtidsmässigt. Sedan är det så att det är Försvarsmakten som har i uppdrag att arbeta med dessa frågor. När det gäller frågorna 2, 3 och 5, som hanteras av Försvarsmakten, har jag fullt förtroende för sättet på vilket myndigheten försöker att ta ett steg vidare när det gäller de här sakerna. 42 (M): Tack, försvarsministern, för svaret! Jag frågade om ministern tycker att försvaret har tillräckligt bra och säkra avtal för att trygga Försvarsmaktens förmåga till materiel, förnödenheter och tjänster vid höjd beredskap, och det fick jag nu svar på. Jag fick inget skrivet svar, men det var skönt att jag nu fick svaret att försvarsministern har fullt förtroende för detta. På den fjärde frågan jag ställde kan jag tolka det som att jag har fått ett svar. Frågan var: Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka försörjningstryggheten till Försvarsmakten vid höjd beredskap? Jag måste säga att man har tillsatt väldigt många utredningar, så det är klart att man har vidtagit åtgärder. Jag undrar ändå, herr talman, om ministern känner sig nöjd med att regeringen efter i regeringsställning inte har lyckats komma längre. Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Vi är ju inte så väldigt nära att det skulle vara fort men fel. Avslutningsvis frågade jag ministern om ministern säkerställt att de kontrakterade leverantörerna har personal som är krigsplacerad med allmän tjänsteplikt. finns det inga lagliga möjligheter att krigsplacera människor vid företag annat än med allmän tjänsteplikt. Därför är det viktigt att säkerställa att de företag som Försvarsmakten har avtal med har den kompetens de behöver och kan leverera även vid höjd beredskap. Här fick jag inget riktigt svar mer än en hänvisning till att kommuner och regioner har påbörjat ett arbete. Hur har vi det med de efterfrågade kontrakterade leverantörerna? Jag tror att vi har andra leverantörer – eller regioner – som inte är offentliga. Man kan ju verkligen undra, herr talman, om det kan vara så hemskt att ministern inte har säkerställt att de finns. I ministerns svar sa han att försörjningsberedskapen i förstärks i takt med att vi steg för steg utvecklar totalförsvaret. Det känns som att det går lite i otakt. Hur ställer sig ministern och regeringen till att införa ett totalförsvarsdepartement för att bättre kunna gå i takt och synkronisera alla insatser? Jag vill gå tillbaka till detta med ett näringslivsråd, för det är jag ganska intresserad av. överlämnades betänkandet Näringslivets roll inom totalförsvaret. Här fanns förslag om att regeringen ska utreda frågan hur personalförsörjning inom det civila försvaret ska kunna hanteras samt ett ganska skarpt förslag om att man borde inrätta ett nationellt råd, , inom . Detta var egentligen inga nyheter, för kom det med i Försvarsberedningens rapport. Den stod alla partier bakom. har regeringen utrett frågan ytterligare, och man har – – kommit fram till att ett näringslivsråd ska inrättas. Vi har fått med det i regeringens totalförsvarsproposition. Men detta är fortfarande inte tidsatt. Min fråga till försvarsministern, herr talman, är därför: När kommer vi att kunna se ett näringslivsråd på plats? 43 Försvarsminister (S): Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tecknat två överenskommelser med Kommuner och Regioner som gäller ersättning för bland annat kommuners och regioners arbete med krigsplacering av personal. Kommuner och Regioner ska senast ha påbörjat sitt arbete med krigsorganisation och krigsplacering . Vi har ännu inte några siffror på hur många kommuner och regioner som faktiskt har påbörjat arbetet med krigsorganisation och krigsplacering. Vi kommer att ta in den typen av uppgifter efter hand, men det påverkas naturligtvis av coronasituationen – det kan bli en viss fördröjning i detta arbete. MSB har ett pågående utvecklingsarbete gällande hur aktörer inom näringslivet ska kunna involveras i totalförsvarsplaneringen. Ett angränsande arbete är att ta fram kriterier för vilka företag som ska kunna krigsplacera sin personal. Det ställdes en lite retorisk fråga om huruvida jag är nöjd. Vi lägger ju fram en proposition om ett utvecklingsarbete därför att vi inte är nöjda. Huruvida jag är nöjd blir en politisk, retorisk och lite poängsökande fråga. Hela grejen är ju att detta var väldigt långt nedkört när vi tog över det. Vi försöker att bygga upp det, och vi försöker att göra det på en solid grund. Vi gör detta därför att vi inte är nöjda. Jag vet inte om vi kommer att vara nöjda 2025 heller – troligtvis inte, för det är väldigt mycket vi behöver göra för att få ett totalförsvarskoncept där det civila och det militära kan takta. Så ser det väl ut. Det pågår alltså ett omfattande arbete när det gäller försörjningstrygghet. Vi kommer också , för att stärka totalförsvaret, att förlänga det projekt som har pågått på . Det handlar om ett treårigt projekt där vi ska bygga ett pilotprojekt för en totalförsvarsorganisation. Man har på arbetat väldigt mycket med dessa frågor över hela det breda fältet på ett mycket förtjänstfullt sätt. Detta är ett inspirationsprojekt för övriga landet. Vi kommer att fatta ett beslut om att förlänga det . Jag kan konstatera att även detta arbete har försenats på grund av coronasituationen. Det är också så att och Försvarsmakten i den utvecklingsplan som har tagits fram för arbetar med frågan om samverkan mellan myndigheter, kommuner, regioner och privata aktörer. Enligt denna plan ska bland annat Försvarsmaktens behov av stöd inom dessa områden i händelse av krig eller höjd beredskap vara fastställt, och ska ha i uppdrag att ge ett färdigt stöd till Försvarsmakten. Man tittar på rutiner för informationshämtning och delning av information mellan myndigheter och berörda aktörer. I det pilotprojekt som vi genomför finns det alltså även en koppling till det privata näringslivet som jag tror kan vara en viktig sak att ha med oss när vi ska utveckla detta i övriga landet. När det gäller den situation vi har haft i fråga om och pandemin har vi sett att privata företag har fått beställningar och tagits i anspråk bland annat när det gäller skyddsutrustning och liknande. Detta är erfarenheter man kan ta med sig i det fortsatta arbetet för att involvera näringslivet i det här. När kan vi se ett näringslivsråd? Ja, propositionen är ju ännu inte antagen av . Den kommer att hanteras , och beslutet kommer . Därefter får vi börja arbeta med de konkreta beslutens genomförande. 44 (M): Tack, ministern, för uttömmande svar! Precis som försvarsministern var inne på hoppas jag att denna hemska pandemi, som vi är i, ändå lär oss saker. Covid-19:s framfart i världen påverkar ju många av vad gäller tillgång till materiel och personal. Här kan vi tydligt se att ett formaliserat näringslivsråd skulle ha varit en viktig kontaktyta mellan näringsliv och stat, där vi proaktivt hade kunnat hantera frågor om krisberedskap och totalförsvar, till exempel effekterna av coronaviruset. Det handlar även om att i en pågående kris kunna dela information och problem för att snabbt kunna komma fram till lösningar tillsammans. Där hade vi kunnat göra det lite bättre, och därför är jag intresserad av hur snabbt vi kan få ett näringslivsråd på plats. Jag undrar om jag ska tolka försvarsministern som att vi om propositionen går igenom kan få se detta . Just in time, som ministern var inne på, innebär en viss problematik ur lagerhållandeperspektiv. Men det är kanske också det man behöver – gamla lager, som egentligen inte hade någon större omsättning, är inte resurseffektivt för vare sig klimat eller ekonomi. Den här biten behöver ses över. Det är tydligt att behöver en säker försörjning vid höjd beredskap. Jag tror att näringslivet verkligen är med på detta – min uppfattning när jag har träffat dem är att de verkligen vill. Jag har svårt att se varför det ska ta så . 45 Försvarsminister (S): Erfarenheten har lärt mig att det är förenat med viss problematik att vara alltför specifik och lova att något kommer att ske under nästkommande år. Det jag vill säga är att när propositionen väl är antagen kommer vi att arbeta med den här frågan precis som med alla de andra frågorna, och vi kommer att se till att det här verkställs. Sedan får man återkomma med exakt tidpunkt. När det gäller beredskapslagret kan det konstateras att det avvecklades under den senare delen av och . Bristen på beredskapslager blev ju väldigt tydlig i samband med covid-19-pandemin. Vid en jämförelse med kan vi också konstatera att de hade beredskapslager och på det sättet kunde lösgöra materiel på ett annat sätt. Det har varit problem med både läkemedel och skyddsmateriel. Sedan hade vi ett som stängde ned. Vi fick inte tag i det vi behövde. Det drogs till och med igång egen tillverkning av vissa saker i . Vi får väl ta den samlade erfarenheten och titta på hur framtidens beredskapslager och beredskapssituation ska se ut här och hur det ska arrangeras. Precis som säger är det inte säkert att det ska ske på samma sätt som det gjorde då. Det kanske ska ske med andra typer av avtal och andra typer av metoder. Det är för tidigt att säga. Men det man ändå kan konstatera med önskvärd tydlighet är att just in time, den här marknadsorienteringen, inte har hållit. Det måste till någonting annat: ett mer robust system där samhället tar ansvar, ett starkt samhälle på ett helt annat sätt än med den organisation som vi nu har byggt. Vi måste se över hela fältet. Tack så mycket för den här debatten! Vi kommer att återkomma i ärendet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:21 om befogenheter 46 Finansminister (S): Boriana har frågat mig om jag avser att initiera en översyn av den så kallade smugglingslagen, där befogenheter regleras, och i så fall när det arbetet kommer att starta. Boriana har också frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att inte ska hindras från att fullfölja sitt brottsbekämpande uppdrag. befogenheter när det gäller kontroller av varor finns dels i tullagen, dels i den så kallade inregränslagen. Utöver den kontrollverksamhet som bedriver i enlighet med de bestämmelserna har också befogenhet att bedriva brottsbekämpande verksamhet avseende bland annat tullbrott och alla typer av smugglingsbrott, till exempel narkotika- och vapensmuggling. kommer också att kunna utreda brott som består av innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor.