prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Det smärtar och gör ont att se hur många kulturaktörer som har förberett sig noga för att bedriva en smittsäker verksamhet nu återigen måste skrinlägga sina planer. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det som har blivit uppenbart i denna kris är att frilansande konstnärer och konstnärer med enskild firma, som har haft svårt att ta del av våra trygghetssystem, nu har fått det ännu tuffare. Många har låga och ojämna inkomster och lever från uppdrag till uppdrag med ytterst små marginaler. Även om de är yrkesverksamma och väl etablerade på kulturarbetsmarknaden drabbas de. Det är avgörande att kulturskapare och konstnärer kan arbeta under rimliga ekonomiska och sociala villkor – förstås för de verksammas egen skull, men också för att människor ska våga söka sig till dessa yrken, till kultursektorn, så att vi får ett brett, levande och mångfasetterat kulturliv i hela landet. Därför ska avsättas permanent för att kulturskapares villkor ska stärkas. Paketet för den fria konsten fördelas så att stipendier och ersättningar ökar med 43 miljoner, stöd till fria grupper och arrangörer förstärks med 16 miljoner och fria aktörer inom bild- och formområdet tilldelas ytterligare . Och för att stärka konstnärers möjligheter på arbetsmarknaden tillförs Centrumbildningarna 5 miljoner och scenkonstallianserna . Detta är en del i det större arbetet med att stärka konstnärers och kulturskapares villkor. Regeringen kommer att återkomma med fler förslag för att konstnärernas förutsättningar ska kunna stärkas ytterligare, samlat i en konstnärspolitisk skrivelse med utgångspunkt i den konstnärspolitiska utredningen, som kom 2018. En nation med höga kulturpolitiska ambitioner kan inte nöja sig med att införa krisstöd. För kultursektorn ska inte bara överleva; den behöver också stimulanser för att utvecklas och växa. Detta ser vi till med en extra stimulansmiljard för att ge kulturlivet – institutioner, arrangörer och andra kulturaktörer – en nystart. Vi hoppas naturligtvis att vaccinet och en mindre smittspridning i samhället kan påskynda processen för ett återöppnande av kulturen. Med den förhoppningen, herr talman, yrkar jag bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. 107 Kultur- och demokratiminister (MP): Konsten och kulturen säger oss vad det är att vara människa. Kulturen sätter en kritisk blick på vår tillvaro. Den skänker oss glädje och är en tröst i svåra tider. Den gör vår värld större. Kulturen är därför viktig för hela vårt samhälles framåtskridande. Men kulturen drabbas och har drabbats mycket hårt av pandemin. Kulturens själva grundläggande idé handlar ju ofta om att människor ska kunna mötas och utbyta tankar, idéer och estetiska upplevelser – helt enkelt uppleva saker tillsammans. Men människor kan just nu inte mötas i större sällskap. Regeringen har vidtagit långtgående åtgärder för att möta den pandemi som rycker och sliter i våra samhällen, åtgärder som saknar motstycke i vårt land. Detta är nödvändigt, för det handlar om att skydda människors liv och hälsa. Men politiken har också ett betydande ansvar för att stötta kulturen genom krisen – att stötta alla dem som skapar kultur, som är delaktiga i produktion av kultur och som arrangerar kultur i vårt land. Politiken har också ett ansvar för att stötta kulturen under dess kommande återstart. Vi är oerhört många som har känt hur tomt det blivit nu när kulturen tystnat. Så ska vi inte ha det. ska vara en kulturnation även efter krisen. Kultur, medier, trossamfund och fritid , efter det att meddelat att vi hade en allmän spridning av coronaviruset, kunde jag presentera ett första stödpaket för kulturen och idrotten på . har flera ytterligare stödpaket presenterats. Det har beslutats om pengar till det fria kulturlivet, enskilda konstnärer och kulturskapare, scenkonstinstitutionerna, filmen och det regionala kulturlivet. Totalt har det tagits beslut om 1 ½ miljard kronor i krisstöd till idrotten och om 2 ½ miljard till kulturen, som just nu är i full färd att fördelas. Regeringen har också fattat beslut om omfattande generella krisåtgärder, som korttidspermitteringar, lättnader i a-kassan, uppskjutna betalningar av skatt och moms, stöd till företag och enskilda näringsidkare och mycket annat. Detta är stöd som självklart också är ämnade för företag inom kultursektorn. står vi här . Vintermörkret har fallit över landet och även över kulturlivet. Ytterligare restriktioner har drabbat oss, och vi ser ytterligare smittspridning i vårt land. Men lika djup, akut och vid som krisen är, lika stor är min och regeringens beslutsamhet att göra vad som krävs för att skydda kulturlivet under krisen och bidra till dess återstart när krisen väl sjunker undan. I samband med att jag presenterade budgetpropositionen kunde jag beskriva ett mycket stort stöd- och stimulanspaket till kulturlivet. Utöver de rena krisstöden anslogs 1,8 miljarder extra till kulturen , vilket, om man summerar, innebär 3,4 miljarder extra till kulturen 2020 och 2021. Detta handlar förstås om akuta krisåtgärder – att ge våra institutioner, aktörer och enskilda stöd här och . Men det handlar också om att se framåt. tillförs därför ännu en extra miljard till kulturlivet, inte bara för att stötta det genom krisen utan också för att möjliggöra dess återhämtning och nystart. Den regionala kulturen är våra teatrar, konserthus, bibliotek, arkiv, museer, bild- och formaktörer och mycket annat. Den är ryggraden, basen, i hela vårt lands kulturliv. Därför förstärks kultursamverkansmodellen i denna budget genom att 300 extra miljoner slussas till regionerna för mer kultur till fler, varav 150 miljoner är permanenta medel – en mycket efterlängtad höjning. Varje kulturnation måste ta hand om sina konstnärer och kulturskapare. De fria kulturskaparna är samhällets innovatörer och, ibland, provokatörer. De ger oss idéer, inblickar och insikter och fäster vår blick på både livets skevheter och dess skönheter. Frågan om konstnärers villkor är därför en angelägenhet för hela vårt samhälle. Regeringen investerar i en förstärkt konstnärspolitik, där stärkta stöd, ersättningar och stipendier utgör kärnan. Detta är också en permanent förstärkning. De sociala villkoren måste stärkas. Även konstnärer ska kunna bli sjuka eller våga satsa på ett föräldraskap utan att deras försörjning kastas över ända. Här måste vi fortsätta jobba. Den samtida konsten ska vara synlig i vårt samhälle. När vi betraktas av eftervärlden ska historien inte skrivas som att vi sparade in på konsten under krisen. I stället ökar vi investeringarna i den. och får ytterligare vardera, tillsammans med uppdraget att investera i det svenska konstlivet . Detta ger det offentliga rummet färg och liv. Men det ger också konstnärer en möjlighet till stärkt arbetsmarknad. Kultur, medier, trossamfund och fritid Alla barn och unga ska tidigt i livet få möjlighet att stifta bekantskap med konst och kultur. Detta lägger grunden för ungas estetiska och intellektuella utveckling livet igenom och ger dem glädje, stimulans och möjlighet att uttrycka sig. Kulturen ska vara närvarande i skolan. Regeringen fördubblar det statliga stödet till , stärker Skapande skola och genomför en rad insatser för ökat läsfrämjande i skolan. Detta är insatser som är särskilt viktiga , när pandemin gör det mycket svårare för många unga att både skapa och uppleva kultur. I svåra tider är det ofta frivilliga krafter som bär demokratin. Det gällde när demokratin slog igenom i , och det gäller när vi ska bevara och utveckla den . Coronakrisen har inneburit stora utmaningar för civilsamhället, våra ideella föreningar och trossamfund, som den visat på dessas betydelse. som föreningslivet utgör en grundbult i det demokratiska samhället gör det just nu viktiga insatser för människor som drabbats av pandemin. För att förstärka civilsamhällets arbete och bidra till återhämtning förlänger vi satsningar även till 2021. I detta ingår till barn- och ungdomsorganisationer, 70 miljoner till allmänna samlingslokaler, 25 miljoner till och 25 miljoner till övriga statsbidragsberättigade trossamfund. Coronapandemin riskerar att få stora konsekvenser för folkhälsan, inte bara på grund av spridningen av en farlig sjukdom utan också på grund av att den minskat möjligheterna till träning, tävling och gemenskap i vår största folkrörelse – idrotten. Idrottsrörelsen gör ett fantastiskt arbete för att kunna hålla verksamhet öppen för barn och unga så att de, så långt som möjligt, på ett säkert sätt ska kunna fortsätta utöva idrott under pandemin. Men idrotten har drabbats hårt av pandemin, precis som många andra verksamheter som är beroende av att människor möts. Från det att pandemin bröt ut har jag varit tydlig med att idrotten ska kunna klara sig genom krisen. har vi därför nästan fördubblat det statliga stödet till idrotten. har signalerat att det kommer att finnas behov av stöd även framåt, och det tar jag på stort allvar. Vi har en stark idrottsrörelse i , som spelar stor roll i människors liv och för barns hälsa. Det behöver vi ha även efter . Kulturbudgeten för är med stor marginal den största . Men det är inte så att de stora satsningarna på kulturen är ett resultat av att regeringen ökat sina utgifter generellt. Tvärtom – inte heller andelen av statens utgifter som går till kultur har varit så här hög. Detta visar det stora värde som regeringen tillmäter ett levande kulturliv. Uppslutningen bakom regeringens stödåtgärder har varit stor, och när vi lagt fram våra förslag har oppositionen ofta ställt sig bakom dem. Jag välkomnar det engagemang för kulturen som många, även här i kammaren, visar i denna svåra stund. Kultur, medier, trossamfund och fritid Ingen pandemi i världen kan ta kål på människors kärlek till och längtan efter kultur och idrott. Kulturen och idrotten kommer att finnas kvar även efter att pandemin har släppt sitt grepp om oss. Men vi ska inte underskatta de skador som pandemin åsamkat kulturlivet och idrottssektorn. Krisen är tuff för oss alla att gå igenom, och när vi inte tillsammans får njuta av kultur, konst och idrott blir livet än torftigare. Jag ser med stor oro på det som händer . Det är därför jag jobbat dag och natt med att hitta olika lösningar. Vi har presenterat olika stöd . Just nu fördelas mer pengar till det fria kulturlivet, och jag ser att det kommer att behövas mer stöd. Regeringen jobbar också med detta. Det kommer att ta tid, men vi ska klara det. När krisen väl är över kan vi återigen få njuta av livet som vi känner det. kommer vi att kunna ses, samlas och kramas igen och tillsammans få njuta av musik, konst, teater, bio och idrottstävlingar. Vi längtar alla dit, och kommer vi att stå där. Men fram till dess måste vi fortsätta att vara beredda att stötta infrastrukturen för vårt kulturliv och alla dem som skapar kultur – utan dem har vi ingen kultur i det här landet. Vi måste vara uthålliga, både regeringen och kommuner, regioner och alla andra som har möjlighet att bidra i denna väldigt svåra situation. 108 (KD) replik: Tack, ministern, för anförandet! Jag kan uttrycka en viss besvikelse över att ministern inte har varit närvarande under debatten. Det kan finnas någon orsak till detta, men besviken är jag. Jag skulle vilja fråga ministern om ett förslag som vi har i vår politik; det handlar om något som vi kallar fritidskortet. Jag skulle vilja höra ministerns syn på det. Detta är ett kort som varje elev i årskurs 2–9 får. Det är laddat med fritidsaktiviteter. Man kan till exempel betala medlemsavgift till ledarledda föreningar och aktiviteter och även till . Vi tar fram detta kort därför att vi tror att det kan få betydelse för ungdomar när det gäller att aktivera sig i rörelse. Vi tror också att den psykiska ohälsan skulle kunna motarbetas på det här sättet genom att man kommer in i sammanhang där man blir sedd och får en uppgift. Kortet laddas med för varje elev. Sedan finns det också en social aspekt med personer som lever med socioekonomiska bekymmer; där kan kortet laddas med , kopplat till socialtjänst och så vidare. Vi satsar 850 miljoner på detta. Jag skulle vilja höra vad ministern uttrycker kring fritidskortet som en kristdemokratisk idé. 109 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag börjar med själva idéerna bakom fritidskortet. Jag skulle säga att tankarna bakom detta är vällovliga. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har också lyft upp att vi behöver hitta vägar framåt för att minska ojämlikheten när det kommer till deltagandet i kulturaktiviteter, i idrottsverksamhet och i fritidsaktiviteter. Kultur, medier, trossamfund och fritid Regeringen har inte tagit ställning till detta konkreta förslag. När vi har gjort den här budgeten – just när vi är mitt uppe i den brinnande pandemin – har fokus varit att hitta vägar att snabbt få ut pengar och att i hög grad använda oss av de befintliga stöden. När det kommer till budgetförslag måste jag säga att jag blir förvånad. I den kris som sveper över inte minst det fria kulturlivet, idrottsrörelsen och de aktörer som ska skapa och stå för alla de fritidsaktiviteter som barn skulle kunna delta i väljer att skära en halv miljard i krisstödet trots att vi ser att det har varit kraftigt översökt . Vi har från regeringens sida också konstaterat att vi självklart kommer att se över behovet av ytterligare stöd. minskar anslaget till den regionala kulturen och till förvärv av konst och minskar anslag i stöd till konstnärer, filmstöd med mera. Jag tycker att det är en märklig prioritering i detta läge när vi har en sådan oerhört svår situation för kulturen i vårt land. 110 (KD) replik: Jag börjar med fritidskortet. Jag blir glad över denna respons. Vi har tidigare debatterat något som vi kallade fritidspeng. I de debatterna talade ofta vänstersidan om att man i stället för en fritidspeng som riktar sig till barn som lever i socioekonomisk utsatthet ville ha den generella välfärden, som man så vackert uttryckte det. Det betydde också att man missade en hel del personer. Ministern använde uttrycket ”prioriteringar”, och det är just det som det handlar om för vår del. Vi har andra prioriteringar. Det gäller vården, det gäller äldreomsorgen och det gäller rättsväsendet. Vi tycker att äldreomsorgen behöver mer pengar, och därför har vi gjort den prioriteringen. Vården, äldreomsorgen och rättsväsendet – därav denna prioritering. 111 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: När det gäller den jämlika tillgången till kultur och idrott har regeringen även i detta budgetförslag gjort tillskott till och till . Det stora krisstödet till idrotten – nära en fördubbling av stödet – syftar till att det ska finnas fritidsverksamhet inom kultur- och idrottssektorn för barn att ta del av även efter krisen. Jag vidhåller att det är en lite märklig prioritering i detta läge, då pandemin ju har drabbat dessa sektorer så hårt. Det skulle väsentligt försvåra kulturens och idrottens återstart om budget skulle bli verklighet. 112 (SD) replik: Utgiftsområdets kulturmiljösektion, anslag 7:1–7:4, står fortfarande utan reella uppräkningar och nödvändiga tillskott av medel, menar vi. Behoven är enorma. Jag tycker att det är märkligt att regeringen inte tar vara på denna möjlighet att stärka de samlade kulturarvsanslagen när så många inom kulturen står utan arbete. Kultur, medier, trossamfund och fritid Min fråga till kulturministern är: Varför nonchalerar regeringen detta behov, och varför tar man inte tillfället i akt att under pandemin tillföra resurser för att kunna åstadkomma kulturmiljöbevarande åtgärder när det finns omställningsmöjlighet, brist på utbildade byggnadsvårdare, behov av utbildningsplatser, incitament för digitalisering och så vidare och även en stor arbetslöshet? Detta kan sättas in när det gäller både enklare och mer komplicerat arbete för att renovera, restaurera eller för den delen digitalisera kulturarvet. Hur ser ministern på detta? 113 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag håller med om att vårt kulturarv är oerhört väsentligt. Det finns saker att göra inom kulturarvspolitiken, och regeringen har också gjort väldigt mycket. Även i denna budget finns satsningar. Vi skjuter till medel till , som ju fyller en väldigt viktig funktion i bevarandet av våra arkiv och i tillgängliggörandet av dem. Vi skjuter till krisstöd både till statliga och statligt finansierade museer och till den regionala kulturen, som står för både länsmuseerna och annan kulturarvsverksamhet. Detta är en pandemi som har drabbat inte minst det fria kulturlivet väldigt hårt. Det är klart att det avspeglar sig i vår budget att vi vill stötta till exempel filmproduktion, livekultur och enskilda konstnärer. På samma sätt som jag sa till kan jag säga att jag förvånas över att i detta läge väljer att dra ned. Man väljer att minska stödet till konstnärer med över 100 miljoner och att avveckla museer som inte tycker uppfyller den ideologiska syn som vill att museerna ska förmedla. vill minska stödet till konstnärer med över 100 miljoner och vill avveckla museer som de inte tycker uppfyller den ideologiska syn som de vill att museerna ska förmedla. De vill minska stödet till fria scenkonstaktörer, avveckla Unga och minska stödet till litteratur- och kulturtidskrifter. För att inte tala om de drastiska nedskärningar de gör på folkbildningen, som fyller en så viktig funktion för inte minst vårt kulturliv och vår bildningsverksamhet i hela landet. 114 (SD) replik: Vi kan börja med de tre punkter som ministern anförde. Jag besökte själv för inte så länge sedan. Enligt behöver mer medel än de som regeringen tillfört myndigheten. I vår budget tillför vi ju större medel till för att man ska kunna klara sitt uppdrag på ett bra sätt. Arkivtraditionen är grundläggande för svensk förvaltningskultur men också i den nya tidens utmaningar för informationssäkerheten, till exempel. Jag kan notera att regeringen och januaripartierna återigen avstyrker vår statliga fond till öppna museer över hela landet, oavsett huvudman. Man är återigen insnöad och fokuserad på de få museer som finns i , som vi också tillför medel till. Och man stöttar inte filmen genom att återigen säga nej till det produktionsincitament på 300 miljoner som budgeterar för. Man lovar runt men håller tunt. 115 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag är väldigt glad att vi nu kan göra ett permanent tillskott till . Behovet har funnits länge, och vi har som vi ska jobba med. Jag tycker att det är väldigt väsentligt att vi har en väl fungerande arkivverksamhet i . väljer återigen att undvika det faktum att vi befinner oss i ett läge där den fria konsten är som allra mest drabbad. Då väljer att skära ned på anslagen till konstnärer, skära ned på stöden till fria grupper och att slakta folkbildningen. Det är en märklig prioritering i dessa tider. Vad gäller filmen har vi gett betydande tillskott till produktion av film genom krisstöd . Vi tittar också på hur vi kan jobba . Det handlar om att vi på ett effektivt och bra sätt ska få ut pengar så snabbt som möjligt till de verksamheter som behöver dem. Jag tycker att det är avslöjande hur i sin budget återigen vill låta de ideologiska glasögonen styra kulturen och forma vårt samhälle. Det präglar även denna budgetmotion, och det beklagar jag. 116 (M) replik: Tack, ministern, för anförandet! Under pandemin har det blivit tydligt hur tvärsektoriell kulturen är. Den går in i alla olika pelare: vård, skola och omsorg. Det gör att systemen för stöd inte alltid riktigt passar in. Det oroar mig mycket att kulturens ekosystem håller på att gå sönder, helt enkelt krackelera. Arbetslösheten inom kulturbranschen har enligt en studie av ökat sedan pandemin startade. Ändå når krisstöden bara fram till ungefär av hälften av de drabbade på grund av krångliga regler som dessutom inte är anpassade till verksamheter med ojämna inkomster, som ju är väldigt vanligt inom kultursektorn. Det finns enskilda individer inom kultursektorn som fått leva på eller under existensminimum. Och den psykiska ohälsan ökar. Det som jag ofta får frågor om handlar om småföretag inom kultursektorn som kanske hade bra inkomster och gjorde en mindre utdelning . Då har de ju inte rätt att få något stöd . Man skulle kunna göra en proportionalitetsbedömning i varje enskilt fall så att de kanske kunde få stöd men med avdrag för det som de faktiskt har tagit ut ur sitt företag. Min fråga till ministern är om regeringen diskuterar hur man kan hjälpa dem, för vi har ju väldigt många småföretagare i olika associationsformer inom kultursektorn. 117 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Ja, visst är det precis så, som säger, att vår kultursektor är så diversifierad. Den är bred och ser väldigt olika ut. Därför behöver vi en mångfald av stödinsatser. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag är väldigt glad att vi fick på plats det riktade stödet till enskilda näringsidkare och också att regeringen och samarbetspartierna kommunicerade att det förlängs . Att korttidspermitteringen förlängs till och med är ett viktigt stöd, inte minst för de större aktörerna som också är arbetsgivare för att de ska kunna bevara kompetens inom företagen. Utöver detta ger vi de riktade stöden via . delas första omgången ut för det som handlar om rena krisstödsförordningen. kommer ytterligare 400 miljoner att delas ut i riktade stöd för särskilda behov inom kultursektorn. Vi har också kompletterat allt detta med krisstipendier till konstnärer, vilket blir extra viktigt. Vi har lättat på reglerna för a-kassan. Men jag vet att det är många som faller mellan stolarna, och det är klart att det gör mig väldigt bekymrad. Flera av de olika stöden är ju inte sådant som svarar för, utan det gör mina kollegor i regeringen. Vi har självklart en nära dialog. Jag följer utvecklingen, och vi har sagt att vi är beredda att ompröva och justera olika stöd. Det var ju till exempel viktigt för kulturen att omsättningsgränsen för egenföretagarstödet kunde sänkas från 200 till 180. Men det kommer fortsatt att finnas ett stort behov av riktade krisstipendier och av kompletterande stöd från , också stöd som stöttar produktion av kultur. Det är där kulturen delvis skiljer sig. Vi vill ju att det ska fortsätta finnas kultur under pandemin. Vi vet att det är långa ledtider, och då behöver det finnas möjligheter att sätta igång produktioner så att de kan sjösättas när väl publiksituationen tillåter. 118 (M) replik: gjorde ett undantag just för a-kassa för företagare redan från dag ett . Jag tror att det är viktigt. Många av oss har under pandemin lärt oss att det finns så enormt många småföretagare i olika associationsformer som den som arbetar med arbetsmarknadsfrågor kanske inte har kunskap om. Jag vill passa på att uttrycka min oro över bedrägerierna hos studieförbunden och oron för tilliten till dem. Då har jag en fråga till ministern som det kanske inte finns ett enkelt svar på: Hur ska tilliten till studieförbunden kunna komma tillbaka igen? Vi har ju hört så många rapporter om dessa bedrägerier. 119 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag tycker att det är bra att i så hög grad i sin budgetmotion krokar arm med regeringen och stöttar våra ambitiösa satsningar på kultur. Jag uppskattar att oppositionen, inte minst , har tagit ett ansvar för kulturens del under regeringens krishantering. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vad gäller stödet till folkbildning och civilsamhälle menar jag att vi alla har ett ansvar. De aktörer som missköter sig ska självfallet inte få några stöd. Här jobbar vi med förstärkta demokrativillkor. Vi har också stärkt tillsynen här och . Men vi måste också komma ihåg att det är en väldigt liten andel av det breda stödet som går till civilsamhället, så att vi inte använder detta som ett svepskäl för att dra undan mattan för stödet till civilsamhället. Jag beklagar att gör så pass drakoniska nedskärningar på folkbildningen, för folkbildningen är viktig för vårt samhälle, för bildningen, för demokratin och för vårt kulturliv.