prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Jag vill börja med att understryka att jag verkligen välkomnar engagemang i miljöfrågan. Mycket av det som har lyft upp är också sådant som Socialdemokraterna och givetvis hela regeringen står bakom. lyfte särskilt upp , , Northvolt och de fantastiska föresatserna som finns när det gäller elektrifiering. Som socialdemokrat besjälas jag verkligen av att omställningen måste ske, att den måste ske , att den måste ske i hela och att den måste vara rättvis. Jag kan inte låta bli att förundras över att så varmt har omfamnat Industriklivet men sedan helt missar den andra delen som finns i och med Klimatklivet. lyfte särskilt upp att omställningen behöver göras möjlig i hela , och det är någonting som jag verkligen omfamnar och tycker låter alldeles fantastiskt. Men omställningen blir bara möjlig i hela om vi får den att ske på alla nivåer – i näringslivet, i kommuner och regioner och hos alla människor som bor runt om i . Då behövs båda delarna. Då behövs Industriklivet men också Klimatklivet. Jag undrar därför hur har resonerat när man har omfamnat den ena men inte den andra satsningen, för de hänger intimt ihop för att vi på allvar ska kunna få ned utsläppen. 116 (M) replik: Tack för frågan, ! Jag kan börja med att konstatera att det är glädjande att vi har samsyn i många delar. Jag tror att det är viktigt att vi har en bred enighet i svensk politik kring många av huvuddragen i den här viktiga frågan. När det gäller Klimatklivet är det ingen hemlighet att har kritiserat den satsningen . Regeringen lägger 2 miljarder på den här enskilda budgetposten. Satsningen har dömts ut av expert efter expert från exempelvis och . Det handlar inte om att jag tvivlar på regeringens goda intentioner, men vi ställer krav på att våra skattepengar ska läggas på åtgärder som vi vet ger resultat. Jag kan konstatera att i sin granskning till exempel kom fram till att Klimatklivet inte är en del av en effektiv styrmedelskombination för att nå transportmålet. Jag betvivlar som sagt inte att det finns goda intentioner, men jag tycker inte att det är klokt att lägga de 2 miljarderna på den här satsningen som experterna bedömer är väldigt kostsam i relation till de utsläppsminskningar som den ger upphov till. Jag tror att det finns smartare sätt. Allmän miljö- och naturvård Vi gör till exempel en stor satsning på att bygga ut laddinfrastrukturen. Där menar vi att staten verkligen har ett åtagande. Staten har ett ännu större ansvar att se till att det finns en publik laddinfrastruktur längs med våra vägar än vad den har att hjälpa till med att installera hemmaladdning. Där har regeringens satsningar släpat . pekar på att om det är någonstans som man kan gå in från statens sida är det där det finns marknadsmisslyckanden, såsom den publika laddinfrastrukturen. Vi gör just den satsningen i vår budget. Vi delar helt enkelt inte bedömningen att Klimatklivet är ett smart sätt att uppnå utsläppsminskningar. Vi kan göra bättre saker för skattebetalarnas pengar. 117 (S) replik: Jag respekterar givetvis hållningen när det gäller Klimatklivet. Man kan absolut landa i olika slutsatser i svensk politik. Dock efterlyser jag att man har ett perspektiv som hänger ihop, att man självklart lyfter fram industrins omställning – den är oerhört central, liksom fordonsflottans – men det måste hänga ihop och ske i hela . Jag tror att Klimatklivet alltmer kommer att visa sig ha väldigt positiva effekter. Jag noterar särskilt att lyfter fram våra expertmyndigheter. Tittar man på vad expertmyndigheterna tycker kan man se att menar att utsläppen faktiskt går ned. Det finns positiva siffror där. En annan expertmyndighet, som ledamoten själv lyfte fram, nämligen , konstaterar att det absolut bästa och mest effektiva sättet att få ned utsläppen är att kraftigt höja bensinskatten. Är det någonting som är beredda att göra för klimatet? 118 (M) replik: Först och främst tycker jag att Industriklivet och Klimatklivet är två helt olika saker. Industriklivet handlar om att hjälpa industrier med investeringar i miljardklassen som på riktigt kan minska utsläppen radikalt i . Klimatklivet går till allt och ingenting och är ett otroligt spretigt stödsystem som eller experterna inte alls tror är en vettig väg att gå. När det gäller koldioxidskatter håller jag med de expertmyndigheter som pekar på att koldioxidskatten är ett av de mest effektiva verktyg som vi har. Det är också därför som har en av högsta bränsleskatter, och det stöder vi. Sedan tycker vi att man ändå kan diskutera vilken nivå de ska ligga på, för människor måste få en ärlig chans att ställa om. Vi gör en dubbelt så stor satsning på laddinfrastruktur jämfört med regeringen. Men tills det finns en möjlighet för människor att köra elbil i hela måste det gå att få ihop sin tillvaro här och , och då kan vi inte ha hur höga bränsleskatter som helst. Det gäller att hålla två tankar i huvudet , menar vi. 119 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till den enda reservationen i det här betänkandet, och den är från . Trots pandemin fortsätter miljö- och kanske framför allt klimatfrågorna att finnas högt upp på den politiska agendan. Det är glädjande. kan pandemin mana till viss eftertanke. Allmän miljö- och naturvård Trots massivt efterfrågefall av sällan skådat slag i världsekonomierna förväntas utsläppen endast minska med . Oljepriserna befinner sig nu på ungefär samma prisnivå som innan pandemin bröt ut, och efterfrågan har särskilt drivits på av och ökad jordbruksproduktion i . Vi kan räkna med att utsläppen återigen kommer att öka drivet av ekonomisk tillväxt och beroendet av fossil energi. Det är också detta som måste vara i fokus när det kommer till klimatpolitiken: att möjliggöra en övergång från fossil energi till fossilfri sådan. förordar därför ökade satsningar på forskning och utveckling. Det handlar om en storsatsning på en ny forskningsreaktor i . Sett utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd. Vi vill därför satsa på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. Utöver denna satsning vill vi även se ett nytt anslag för innovativ miljöteknik. Tanken är att stötta forskning och utveckling globalt och i ett tidigare skede än vad som är fokus för de satsningar som regeringen gör. Där ser vi ett stort fokus på subventioner och företagsstöd. Det blir ofta komplext för politiken att syssla med den här typen av stöd som är marknadsstörande, och det är ett område där det ofta är dåligt att politiker försöker förutse vinnare och förlorare när det kommer till ny teknik. Det är också detta fokus som ligger bakom att avvisar de nationella klimatinvesteringarna, som dömts ut av en lång rad expertinstanser. Det handlar om projekt som ändå skulle ha genomförts, och de beräkningar som görs av miljönyttan har också visat sig ha väldigt låg trovärdighet. Det vi däremot behöver ha satsningar på är infrastrukturen. Här behöver staten ta ansvar, framför allt på landsbygden. Vi satsar därför resurser på laddinfrastruktur. Regeringen har två huvudsakliga strategier för att minska utsläppen från fordonssektorn, och det är två väldigt dåliga satsningar. Först har vi bonus–malus-systemet, vilket vi avvisar och som vi drar ned på i våra satsningar i miljöbudgeten, även om det egentligen får en nettonolleffekt på statens budget. Bonus–malus-systemet har utvärderats av såväl som som konstaterat en hel del saker. slutsatser är att systemet uppvisar brister i kostnadseffektivitet, att det är förknippat med rekyleffekter som stimulerar till ökat bilåkande och att det fördröjer föryngringen av fordonsparken, särskilt vad gäller stora utsläppsintensiva bilar. Man konstaterar vidare att det är svårt att finna välgrundade motiv till systemets existens, att analysen visar att bonus–malus har liten inverkan på utsläppen till 2030 och att systemet bör fasas ut. uttalar sig även om de fördelningspolitiska effekterna. Där finner man att det är sannolikt att systemet gynnar höginkomsttagare i städer som kan tänka sig att köpa liknande bilar även utan stöd. Allmän miljö- och naturvård Vi har alltså ett stöd- och straffsystem för nya bilar som inte minskar utsläppen, för med sig samhällsekonomiska kostnader och gynnar höginkomsttagare i storstäderna. Hur kan detta vara rimlig politik? Det andra benet i regeringens politik på området är reduktionsplikten. Det är en reform som kanske inte är så känd bland medborgarna men som kortfattat innebär att biodrivmedel blandas in i det befintliga bränslet som vi tankar på bensinstationerna. ska reduktionen vara , , och 2030 ska den vara – en världsunik politik med unika konsekvenser. För medborgarna för detta med sig två saker. Dels blir biodrivmedel dyrare – med andra ord har vi nu ytterligare ett system som pressar priserna uppåt – dels ändras bränslets sammansättning. Enligt den senast tillgängliga statistiken importeras av råvarorna till biodiesel eller mer specifikt HVO, och då är vi bara i början av reduktionspliktsnivån. Ingen kan på allvar tro att svensk biodrivmedelsproduktion kommer att hänga med. Och om den skulle göra det har vi andra reduktionspliktssystem som är införda eller på väg att införas runt om i , på en betydligt mer rimlig nivå ska sägas. Det är ju inte så att svenska biodrivmedel nödvändigtvis kommer att konsumeras i , utan handeln sker på en fri, oreglerad marknad. Det mest alarmerande är dock miljönyttan med biodrivmedlen. Enligt den senaste statistiken bestod av HVO av palmoljebaserade produkter, som enligt forskningen är betydligt sämre för miljö och klimat än vad fossil diesel är. Hur kan detta vara en rimlig politik? Sabbar klimatet men snyggar till den svenska statistiken är vad regeringen och de flesta partierna i kammaren gör. Skogen är såklart en viktig del av det här utgiftsområdet och ett viktigt område för . Vi gör här en hel del omprioriteringar. Det handlar om anslagssänkningar som i praktiken innebär en satsning på svenskt skogsbruk. Vi anser att det svenska skogsbruket är ledande i världen. Det har god lönsamhet och sker ansvarsfullt, och våra skogsbrukare blir bättre och bättre på att kombinera dessa saker, vilket märks av att prognostiserar att vi framöver kommer att få mer äldre skog. Problemen i svensk skogspolitik skulle kortfattat kunna beskrivas som ett ouppnåeligt mål om levande skogar och ett problem med hur vi definierar skyddad skog här i . Genom att använda en svensk definition som avviker från internationell standard lyckas man konstruera att vi skulle ha problem med för lite skyddad skog i . Så är inte fallet om man skulle ta hänsyn till internationella definitioner. Detta driver således på en osund expansion av skyddade områden, som fått en lång rad negativa konsekvenser för såväl skogsbruk som äganderätt. Det har presenterats en utredning för att komma till rätta med de här problemen för markägare. Tyvärr är utredningens resultat spretigt och speglar därmed regeringen och dess splittrade syn på miljö kontra landsbygdsutveckling. innehåller en rad positiva förslag men även många negativa. När det kommer till skogsutredningen vill vi gärna förverkliga en hel del saker som stärker markägarnas rätt att sköta den skog som vi alla har nytta av och som ger landsbygd, turism och biologisk mångfald en chans att blomstra, men avvisar de förslag som är skadliga för landsbygdens befolkning och näring. 120 (MP) replik: Allmän miljö- och naturvård Klimatförändringar och biologisk mångfald hänger ihop. En ny kunskapssammanställning från och ger ett svenskt perspektiv på de starkt sammankopplade frågorna att begränsa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden. Forskare från och har arbetat fram en kunskapssammanställning som bygger på det arbete som klimatpanelen, IPCC, och den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald, Ipbes, har gjort. Den globala uppvärmningen leder till att livsmiljöer för flera arter försvinner eller krymper, medan andra arter kan få utökade utbredningsområden. Så är det i världen och i . Det finns bra exempel på åtgärder som gynnar både klimatet och den biologiska mångfalden, däribland skyddet av skog och strandskydd vid kusterna. Klimatarbetet kommer inte att lyckas om inte satsningarna på biologisk mångfald ökar. Därför, fru talman, skulle jag vilja ställa en fråga till . De har ju väldigt effektivt i arbetet här i dragit med sig , och ibland också och hårt och konsekvent röstat emot arbete för att skydda biologisk mångfald mer effektivt. 121 (SD) replik: vill skydda biologisk mångfald så effektivt som möjligt, så jag håller inte alls med om beskrivningen. För världens klimat vore det bra om fler länder kunde ta efter svenskt skogsbruk. Vi ska vara stolta över vårt svenska skogsbruk och våra svenska skogsägare som tar ansvar och gör ett otroligt bra arbete som förhoppningsvis kan sprida sig till övriga världen. 122 (MP) replik: Vi har i miljö- och jordbruksutskottet nu fått en rapport om att miljömålet Levande skogar inte alls är möjligt att nå med dagens situation och dagens skogsbruk. För oss beslutsfattare är det viktigt att hitta synergier och förebygga målkonflikter. Därför måste vi förstå att biologisk mångfald är en förutsättning för att klara klimatomställningen, inte någonting som vi kan strunta i. För att få en cirkulär bioekonomistrategi behövs satsningar på biologisk mångfald, kolinlagringar i marken och ett mer hållbart uttag från jordbruk och skogsbruk. Det behövs hushållning. Framtidens internationella köpare av svenska träprodukter kommer att ställa krav på skog där inte fjällskogen har skövlats. Vad är åsikt? 123 (SD) replik: Biologisk mångfald är viktigt, men det betyder inte att målet Levande skogar är rätt formulerat. Som vi ser det är det omöjligt att kombinera målet Levande skogar och ett produktivt, livskraftigt skogsbruk. Det är ingenting som jag är ensam om att tycka. Vi har hört det i skogsdebatterna här i kammaren från en lång rad olika partier, även sådana till vänster. Allmän miljö- och naturvård Vi har exempelvis rödlistade arter som man då ska undvika till varje pris. Men vi vet ju historiskt att det varierar. Vi kommer alltid att ha vissa rödlistade arter. Arter lämnar rödlistningen och nya arter kommer in. Det är lite av en naturlig variation. Vi ska arbeta för biologisk mångfald, men vi måste naturligtvis ha rimliga mål som tar hänsyn till verkligheten. Det är snarare det som är problemet. Vi har inget problem med biologisk mångfald. 124 (S) replik: Jag har med stort intresse lyssnat på anförande och kunde inte låta bli att ställa mig frågan: Var finns hoppet och framtidstron? Jag tror nämligen att klimatfrågan, rätt hanterad, kan innebära enorma möjligheter för och oss alla. Jag kan inte låta bli att ställa mig frågan vilket vill lämna vidare till våra barn. måste ställa om – det är bråttom. Svenskt näringsliv vill ställa om, liksom svenska kommuner och regioner. I omställningen finns stora utmaningar men också enorma möjligheter till jobb och utveckling. Rätt hanterad innebär omställningen mängder av nya jobb och fantastiska exportmöjligheter. Att ta omställningen på allvar är att värna svenska jobb och svensk tillväxt. Därför undrar jag: Varför anser inte att detta är möjligheter som förtjänar? 125 (SD) replik: Jag ska tala om vad vi vill ha för . Vi vill ha ett som bibehåller en fossilfri energiförsörjning, något som hotas av regeringens politik när man låter bestämma. Vi vill ha hög ekonomisk tillväxt i , men tillväxten har tyvärr stagnerat. har de lägsta tillväxtsiffrorna per capita i . Vi vill återindustrialisera . Vi vill inte att företag flyr med produktionen till andra länder; vi vill att de kommer tillbaka. För ju fler varor och tjänster vi kan producera i , desto mer bidrar vi till en hållbar klimatpolitik över hela världen. Ju fler varor som produceras här, desto bättre är det för övriga världen. Men det kan vara dåligt för de svenska klimatmålen, för om vi skulle börja producera all mat här i skulle de svenska utsläppen öka markant. Men världens utsläpp skulle minska. Det skulle alltså vara bättre för klimatet men sämre för Socialdemokraternas egen statistik, som de tyvärr har gjort till svensk. 126 (S) replik: Jag noterar givetvis med stort intresse det som anför för räkning. Det är sällan man är överens med , men att vi ska återindustrialisera och stärka den svenska industrin kan vi vara överens om. Däremot verkar vi vara djupt oense om hur detta ska ske. Jag kan inte förstå hur man kan missa de möjligheter som finns i Industriklivet och Klimatklivet och i allt det arbete som just nu sker inom svenskt näringsliv, där man faktiskt ber om att politiken ska peka ut riktningen och hjälpa till med omställningen. Allmän miljö- och naturvård Jag undrar också kring den internationella aspekten. Jag vet att tycker att vi ska jobba med utsläppen på andra håll. Hur stämmer detta överens med att man så kraftigt vill dra ned på biståndet och därmed också klimatbiståndet? 127 (SD) replik: Det är såklart glädjande att såväl vi som Socialdemokraterna har ambitionen att återindustrialisera , som jag skulle vilja säga att det handlar om. Men då funkar det inte att man måste vänta år ut och år in på tillstånd, att beslut ligger och samlar damm på och att vi inte har öppnat en svensk gruva eller kanske mer. De viktiga metaller som behövs till batterierna kan vi inte fortsätta att importera från andra, smutsiga länder – vi har ju dem här i landet. Här behövs en mer offensiv politik om vi ska göra skillnad. Vad gäller Industriklivet är det inte en satsning som är särskilt förtjusta i. Vi tycker inte att det är jättebra att politiker på olika sätt ska styra med företagsstöd. Men vi behåller alla befintliga satsningar. Vi kan också konstatera att inte alla de medel som regeringen avsatt för Industriklivet användes senast. 128 (V): I budgetmotion, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för alla. Då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I den del av budgeten som vi debatterar här finns en hel del bra från regeringen som tillstyrker, som satsningar på klimatinvesteringar, klimatbonusen och Industriklivet. Det finns dock en del som vi menar saknas, och vi har därför lagt till ytterligare 1,4 miljarder i satsningar på utgiftsområdet. Detta hade kunnat göra det möjligt att genomföra nya satsningar. vill se en satsning som tar oss från ord till handling och som gör verkstad av de färdplaner som tagits fram inom ramen för Fossilfritt . Internationella energirådet, IEA, har konstaterat att storskaliga investeringar för att främja utveckling, spridning och integrering av klimatvänlig teknik bör vara en central del av regeringarnas planer då detta kommer att både stimulera ekonomin och skynda på omställningen till förnybara energikällor. delar den uppfattningen. Vi menar att näringen själv bör bära en väsentlig del av omställningskostnaden men att det inte minst i skuggan av coronakrisen krävs snabba statliga åtgärder för att medverka till en omställning med minskade utsläpp och gröna jobb. Inom ramen för Fossilfritt har ett antal branscher nu tagit fram egna färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri, med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna innehåller konkreta förslag på åtgärder för både aktörerna och politiken. har 21 sådana färdplaner tagits fram, för bland annat bygg- och anläggningssektorn, sjöfartsnäringen och återvinningsindustrierna. För denna satsning avsätter och totalt 4 ½ miljard . Allmän miljö- och naturvård I budgeten gör också en satsning på klimatanpassade gröna städer. som coronapandemin har slagit hårt mot oss alla har den också visat oss att det finns andra sätt att organisera våra liv och vår tid. Vi är ute mer i naturen; vi ser att luftföroreningarna minskar i flera städer och att biltrafiken minskar. Flera städer har anammat detta och lovat sina medborgare att återstarta på ett nytt sätt efter – att det inte ska bli en återgång till de trafikinfernon och luftföroreningar som varit. I städer som har miltals med bilväg gjorts om till gång- och cykelvägar. I har man tagit bort av parkeringsytan, och i har man infört en av världens största bilfria zoner, för att nämna bara några saker. Hela ska med på omställningen, men i våra städer har vi möjlighet att göra stora förändringar snabbt för att till exempel drastiskt minska biltrafiken. Låt oss då göra det! städer har stor potential att följa den globala trenden och bygga transporteffektiva städer som minskar utsläppen och stärker jämlikheten. Genom konsekventa satsningar som minskar utrymmet för bilismen kan vi skapa en mer jämlik tillgång till det offentliga rummet och ge alla rätt till tillgång till hållbart resande. Detta kommer att gynna alla, men särskilt dem med låga inkomster. Genom satsningen Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer vill vi i ge stöd till en rad områden, bland annat bilfria städer, smarta godstransportlösningar, ombyggnad av kontor till bostäder och omvandling av parkeringar till parker samt ett kraftigt utökat gång‑ och cykelnätverk. Utsläppen behöver minska betydligt snabbare än vad som sker i . Investeringsstöden behöver öka för att vi ska kunna åstadkomma det systemskifte som krävs i hela landet för att nå klimatmålen. När det gäller ny teknik behöver marknaden statliga insatser i form av riskdelning och finansiering för att investera i de fossilfria lösningarna. Inte minst inom transportsektorn finns ett stort investeringsbehov i fossilfria lösningar. föreslår därför ett ökat riktat stöd till klimatinvesteringar jämfört med regeringens föreslagna nivåer och utöver nuvarande Klimatklivet för att stödja medfinansiering med denna inriktning. Genom investeringsstöd för utbyggnad av biogas och produktion av andra förnybara drivmedel stärker vi jord- och skogsnäringens möjligheter att bidra till såväl omställningen av egen energianvändning som produktionen av biodrivmedel i och därmed uppnå högre grad av nationell självförsörjning av fossilfria drivmedel. Det är en satsning som även rymmer ett ökat anslag för utbyggnad av laddinfrastruktur samt utbyggnad av vätgasinfrastruktur. Vid sidan av dessa nya satsningar föreslår även höjda anslag för både åtgärder för värdefull natur och skydd av värdefull natur. Under pandemin har betydelsen av både allemansrätten och tillgången på leder och naturreservat blivit tydlig. Många har vänt sig ut i naturen, och det är väl kanske inte att undra på att årets julklapp blev just ett stormkök. Skogens kulturmiljövärden samt de sociala värdena ska värnas enligt våra miljökvalitetsmål. Skogens sociala värden uppstår bland annat i människors förbättrade hälsa och boendemiljö, regional utveckling och turism. Allmän miljö- och naturvård För att stärka allmänhetens tillgång till våra naturreservat och nationalparker men också för att genomföra skötselåtgärder för att stärka den biologiska mångfalden behövs utökade resurser som är långsiktiga. Därför höjer anslaget för åtgärder av värdefull natur. För att bromsa utarmningen av den biologiska mångfalden måste natur med höga naturvärden skyddas i snabbare takt. når inte våra nationella mål om att skogsmark med höga naturvärden ska få formellt skydd.