prot · H70984 · 2020-03-10 00:00:00 — Det svarar inte heller på frågan om vad som har hänt tidigare, vad som händer nu och varför det inte har hänt något när man nu ser hur det utvecklas. Min fråga återstår alltså: Varför tillsattes inte utredningen tidigare? 23 Näringsminister (S): Låt mig ge en eloge. Jag tror att det är första gången jag hör en företrädare för den regering som genomförde affären mellan svenska och danska posten erkänna att det var ett misstag. Att det vi ser nu skulle vara något nytt stämmer däremot inte. Redan då fanns dessa farhågor, och redan då ställde politiska partier här i , inklusive mitt eget, och och andra krav på att det skulle göras en konsekvensutredning innan affären gjordes. Men den moderatledda regeringen valde att strunta i det och genomförde affären. Många av de ekonomiska problemen i detta bolag kommer sig av stora underskott i den danska verksamheten. Det var mot denna bakgrund som regeringen tillsammans med den danska regeringen slöt ett nytt avtal där den danska staten 2017 gick in med 1,8 miljarder och den svenska med 400 miljoner för att få till omställningen. Utvecklingen fortsätter, och digitaliseringen kommer att fortsätta i kanske ännu högre hastighet. Mot denna bakgrund behöver vi modernisera vår postlag. I opposition kan man alltid fråga varför det inte har skett tidigare. Regeringen tillsätter denna utredning med ett huvudsyfte: att garantera medborgare oavsett var i landet de bor tillgång till en fungerande postverksamhet. Moderniseringen ser olika ut i olika länder. Det kan handla om upphandling eller andra former för att det samhällsuppdrag som talar om ska fungera. Det är detta vi ser när det gäller den digitalisering vi talar om. Det kommer att behöva ske en fortsatt omställning. som vi ser att brevvolymerna minskar ökar antalet paket och logistikaffärer. Hur kan detta bolags styrelse och ledning steg för steg förändra bolaget så att det också står starkt ? Detta arbete pågår, och precis som säger pågår det med förnyad kraft. Jag tycker dessutom att det i många stycken går åt rätt håll. Varför vågar jag säga det när vi har sett de rubriker som hänvisar till och där det till och med står om konkurshot? Jo, jag vågar det efter att ha läst Postnords senaste bokslut från . Rubriken är ”Stark resultatförbättring ”, det vill säga ekonomin var betydligt bättre än . Innebär det att alla utmaningar och problem därmed är lösta? Nej, självklart inte. I en snabbt föränderlig värld och i ett snabbt föränderligt samhälle där digitaliseringen kommer att fortsätta och vi kanske får nya tjänster, nya produkter och ny konkurrens måste vi fortsätta att jobba för att lösa dessa problem. Är det aktuellt med ett ägartillskott? Nej, något sådant diskuteras inte . Men i en föränderlig värld kan ingen säga att det gäller . 24 (M): Jag tycker att det är viktigt att ta denna diskussion med näringsministern eftersom både företag och hushåll ska kunna räkna med en fungerande postverksamhet. Det är ju lite grann transporter som är blodomlopp i ekonomin, och Postnord har ju haft en del problem med sin verksamhet och sin ekonomi. Det har varit diskussioner om kvalitet och utdelning. Bolaget har tagit tag i en del av detta, men kom det oroande signaler. Det gjordes en postutredning , men då gjordes inte tillräckligt för att ge Postnord och andra rätt förutsättningar. Det har väckts en del frågor. Kommer det att krävas aktieägartillskott? Kommer det att krävas skattepengar för att finansiera omställningen i bolaget? Postnord gör bedömningen att det kommer att krävas, men näringsministern och regeringen har en annan uppfattning. Återigen: Jag hoppas att har rätt så att skattebetalarna i , till skillnad från de danska, inte ska behöva betala. Det borde kunna fungera på ett annat och bättre sätt. Jag ser en postlagsutredning framför mig, för det vore klokt att diskutera lagen. Jag skulle önska att näringsministern var tydligare med vad utredningen ska ha för inriktning. Man kan till exempel diskutera hur ofta post ska delas ut, miljökrav och porto. Det skulle vara tydligt mot Postnord och även mot deras konkurrenter. Vi får se om finansministern behöver öppna plånboken för att rädda Postnord . Jag hoppas innerligt att vi inte landar där, för det var det tydliga löftet 2017 från företrädare. Jag hoppas att det stannar vid att vi ändå kan ha en fungerande postverksamhet. På återhörande och tack för denna debatt! 25 Näringsminister (S): Detta går i grund och botten ut på att garantera hushåll och företag en väl fungerande postgång. Denna infrastruktur måste fungera. För att den ska kunna göra det också kommer saker och ting antagligen att bli annorlunda eftersom samhället och tekniken förändras. Det är mot denna bakgrund vi tillsätter postutredningen. Även om jag har ansvar för det statliga ägandet, i fallet Postnord det delstatliga, hanteras själva hanteringen inte på , vilket jag tror är klokt. En postlag gäller all form av postverksamhet, inte bara Postnord, och därför är det klokt att det är som hanterar denna typ av frågor. Givetvis för vi denna dialog i hela regeringen, men jag tänker på de frågor som handlar om hur en moderniserad postlag ska se ut. Jag tror att den uppdelning vi har i är ganska klok, där näringsministern ansvarar för det statliga ägandet i exempelvis , och men där själva regleringen finns hos andra ministrar. I många av dessa branscher verkar också andra företag, och jag tror att det är viktigt att de kan känna förtroende för att den minister som hanterar regleringen inte är samma minister som ska hantera de gemensamma företagen. Detta skulle riskera att undergräva tilltron till att de förändringar som sker inte handlar om att snäva in eller snedvrida konkurrensen. Det hela ska ske på ett klokt och framåtriktat sätt så att vi kan garantera våra medborgare den post de behöver. Vi ska se till att Postnord fortsätter att utvecklas och att vi har en modern postlag för framtiden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:297 om en biståndspolitik för jämlikhet 26 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag anser att avräkningar främjar mottagare av bistånd i andra länder och om jag kommer att verka för att OECD-Dac ska ta bort möjligheten att göra avräkningar på bistånd. I en värld där antalet väpnade konflikter ökar och miljontals människor är på flykt är jag glad att genom vårt ambitiösa bistånd har möjlighet att hjälpa utsatta personer, såväl på plats i låg- och medelinkomstländer som genom att erbjuda dem en från förföljelse och förtryck i . Avräkningar för mottagandet av flyktingar och skyddsbehövande har enligt Dacs regelverk kunnat ingå i biståndet . underströk Dac att kostnaderna räknas som bistånd på humanitära grunder. Dessutom konstaterade att givarländerna genom mottagandet bidrar till att ekonomiskt avlasta låg- och medelinkomstländer, vilka står värd för de flesta av världens flyktingar. Så ja, jag anser att det är rimligt att hävda att avräkningar, liksom annat bistånd, gynnar personer i låg- och medelinkomstländer och att det regelverk som finns är tillfredsställande, särskilt efter de regelförändringar som genomfördes . De kostnader inom biståndet som vi har för mottagandet utgör av den totala biståndsramen 2020. De utesluter inte på något sätt att vi använder den övriga biståndsramen, som totalt uppgår till nästan , för att bland annat fortsätta att ta en ledarroll i det globala arbetet för kvinnors rättigheter och för SRHR. SRHR-bistånd har dessutom ökat i absoluta tal och utgör av det totala biståndet. 27 (V): Dagens värld är präglad av djupa orättvisor. Klyftorna är stora mellan fattiga och rika länder, mellan fattiga och rika människor och mellan kvinnor och män. Den nya rapporten to care från hjälporganisationen visar att världens 2 153 dollarmiljardärer äger av jordens befolkning. De 22 rikaste männen äger mer än alla kvinnor i – som om dessa män arbetat och ansträngt sig mer än alla kvinnor. Det är dags att krossa myten om att rika människor är rika därför att de har jobbat mer. De är rika därför att systemet är riggat för dem. Det finns tillräckligt med resurser för att utrota fattigdomen och ge alla människor ett värdigt liv, men i stället för en rättvis fördelning hamnar merparten av världens resurser fortfarande hos de rika. De 2 000 rikaste dollarmiljardärerna fick , medan den fattigaste halvans inkomster minskade med 4 miljarder per dag. Genom Agenda 2030 har förbundit sig att arbeta för att uppnå alla de globala målen. Detta inkluderar mål 10, att minska ojämlikheten inom och mellan länder. Detta förpliktar till att arbeta för att den del av befolkningen som har lägst inkomster i vårt land successivt ska uppnå och upprätthålla en inkomsttillväxt som är högre än det nationella genomsnittet. Det handlar alltså inte enbart om att bidra till att minska ojämlikheten i världen utan även om att ta ansvar för att göra det i . ingår det inte i statsrådet arbetsuppgift att minska ojämlikheten i , men däremot ingår statsrådet i en regering som uppenbarligen blundar för mål 10 i Agenda . I stället för att arbeta för minskade klyftor har regeringen infört skattesänkningar som gynnar samhällets rikaste och därmed bidragit till en ökad ojämlikhet i . På samma sätt förhåller det sig i utrikespolitiken, då regeringen sätter svenska företags export före mänskliga rättigheter. För varje krona som går till bistånd försvinner mer i skatteflykt. Ändå röstar regeringen inte för lagar som skulle ge bättre insyn och kunna förhindra denna skatteflykt. accepterar dessutom handelsavtal som leder till att ojämlikheten mellan fattiga och rika inte bara befästs utan dessutom ökar. Detta har statsrådet heller inte huvudansvaret för. Men när det gäller bistånd är högst ansvarig, och ändå görs avräkningar på 2,3 miljarder från biståndet till flyktingmottagning. Dessa 2,3 miljarder hade i stället kunnat gå till organisationer som arbetar för att minska ojämlikheten i världen. Enligt nuvarande bestämmelser medger OECD-Dac avräkningar enligt vissa regler, men att möjligheten finns är inte detsamma som att det är det riktiga att göra, speciellt inte eftersom avräkningarna används som medel att täppa igen bortfallet av intäkter till statsfinanserna bland annat på grund av slopandet av värnskatten. På statsrådet svar låter det som att inte skulle kunna ta emot flyktingar om inte vi gjorde avräkningar på biståndet, men vi vet alla att så inte är fallet. Bara den slopade värnskatten är . Dessa 6 miljarder hade kunnat användas till att slopa avräkningarna för mottagande och varför inte till ett additionellt klimatbistånd, som vi faktiskt kom överens om i Parisagendan. Nej, att som statsrådet ställa avräkningarna mot att inte skulle ta emot flyktingar över huvud taget håller inte om en vill leva upp till åtagandena i Agenda . I stället krävs att regeringen med alla till buds funna medel arbetar för att få bort ojämlikheten. Ett sätt är att ta bort de rikas skattelättnader och i stället se till att av bni verkligen går till bistånd. 28 Statsrådet (MP): Jag är stolt över att vara en del av en regering – en av verkligt få i världen – som använder av de totala inkomsterna i landet till bistånd till andra delar av världen. Det är en stor satsning som vi gör i , en solidaritetsgärning som mycket få andra länder kan säga att de ens är i närheten av. Detta tycker jag att man som ledamot i riksdag också kan vara stolt över. Vi gör en stark, offensiv och viktig insats, och vi påverkar på så sätt världen till det bättre. När det gäller jämställdheten, som tar upp, har det varit den kanske högst prioriterade frågan för . När den rödgröna regeringen tillträdde 2014 tog vi beslutet att införa en feministisk utrikespolitik. Detta har genomsyrat hela utrikesförvaltningen, alla våra ambassader och det internationella arbetet i FN och i multilaterala organisationer där vi verkar och är med och finansierar på olika sätt. Det har gjort stor skillnad i världen. Miljoner kvinnor har överlevt tack vare det. För miljoner kvinnor har vi kunnat förhindra oönskade graviditeter och osäkra aborter. Det är bara ett exempel inom SRHR där detta har gjort en enorm skillnad. Jag tycker vi alla kan vara stolta över att det arbete som vi gör och som vi fortsätter med . När det gäller avräkningarna går en betydande del av hela biståndet till flyktingar, till flyktingmottagande och till en verksamhet som tyvärr växer över hela världen. Vi har över 70 miljoner flyktingar i världen , och kostnaderna på detta område ökar . Det går till flyktingar som har fördrivits i , till och till en rad länder i världen. Det går också till , som tyvärr haft en historia av vanstyre som leder till många nya flyktingar. De flesta av dessa flyktingar hamnar i länder intill konflikterna. En liten del av dem kommer också tillbaka till . när dessa flyktingar har kommit till kan vi använda biståndspengar för finansiering. Det är inte orimligt att det fungerar på det sättet. När det gäller flyktingmottagande i eller i andra länder anser jag och regeringen att vi kan göra på detta sätt. Men det är viktigt att det inte heller blir enorma summor som tas från biståndet. har denna summa minskat rejält. Och efter de regeländringar som vi gjorde har vi större kontroll över dessa utgifter, vilket gör att jag kan känna mig tryggare än tidigare i fråga om detta. 29 (V): Vi i är också stolta över målet att av bni ska gå till bistånd. Men vi vill också kunna säga att det verkligen sker. De avgrundsdjupa ojämlikheter som vi ser i världen drabbar främst flickor och kvinnor. Patriarkatet har den effekten att flickor och kvinnor är de största förlorarna, inte bara ekonomiskt och politiskt utan även fysiskt. Miljontals kvinnor och flickor saknar exempelvis tillgång till preventivmedel. beräknas 47 000 kvinnor och flickor dö i samband med osäkra och illegala aborter. Som om det inte räcker används sexuellt våld som ett vapen och en militär strategi i krig och väpnade konflikter. Kvinnor och flickor betalar således med sina liv och sin hälsa för inskränkningarna i rätten till sin kropp, reproduktion och sexualitet. Inskränkningarna i SRHR utgör dessutom ett av de största hindren för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Utan stora satsningar på SRHR kommer det därför att bli svårt att göra framsteg över huvud taget inom utvecklingspolitiken. Att kvinnor tillåts äga rätten till sin egen kropp är en förutsättning för att få makt över sitt eget liv. Det är en nödvändighet för såväl ett jämställt som ett jämlikt samhälle där vi fördelar makt och resurser rättvist. För att uppnå målen i Agenda krävs det att frågan om SRHR kommer högre upp på dagordningen även i biståndsbudgeten. Redan i mitt förra anförande lyfte jag fram skattesänkningarna för de rika, som spär på ojämlikheterna och som till viss del betalas genom att det görs avräkningar på biståndet. Men det är inte det enda som regeringen gör för att öka ojämlikheten. Dessutom har vi städbidraget för de rika, som kostar . Och som om det inte räcker att pengarna till bidrag till de rika, som inte vill betala vad det faktiskt kostar att få hemmet eller poolen städad, tas från välfärd tas det alltså även pengar från biståndet i form av avräkningarna. Jag har mycket svårt att se hur det blir bättre för kvinnor och flickor i världen genom att regeringen täcker upp för det som man ger till de rika genom avräkningar på biståndsbudgeten. I sitt svar säger statsrådet att biståndet till SRHR har ökat i faktiska tal, och det är helt riktigt. Men det är för att bni i har ökat, inte för att statsrådet har prioriterat SRHR högre och därmed höjt andelen. Den har, som sagt, legat på strax av biståndet, och det inkluderar biståndet till multilaterala organisationer. Detta sker trots att behoven nu ökar när nationalistiska och högerpopulistiska krafter vinner mark och utmanar rätten till alla människors egen sexualitet och identitet. Se bara på , som utreder ett lagförslag som förbjuder sexualundervisning i skolan, på , där av gynekologerna vägrar att utföra aborter av så kallade samvetsskäl, och på , där i genomsnitt tio kvinnor mördas . ser vi hur de krafter som motarbetar aborträtten är aktiva i många fattiga länder och flyttar fram sina positioner. Ett exempel är Trumps beslut att återinföra den så kallade munkavleregeln som hindrar från att finansiera organisationer som arbetar för aborträtten. Innan statsrådet svarar att de organisationer som arbetar med SRHR och får bistånd från nog är tacksamma för det de får och för att i vackra tal står upp för SRHR vill jag ändå påminna om de som lägger på att gynna de rika och som i stället hade kunnat gå till att få ett samhälle som är till för alla – inte bara för de rikaste. 30 Statsrådet (MP): Enligt den organisation som gör utvärderingar av biståndet, OECD-Dac, är ledande i världen när det gäller den feministiska utrikespolitiken och jämställdhetspolitiken över huvud taget. Vi har fått mycket beröm från OECD-Dac. Jag tycker också att man kan ta åt sig av att flera andra länder nu följer i de spår och den väg som har stakat ut när det gäller jämställdheten. En annan intressant sak som jag fick vara med om var att just den amerikanska regimen och presidenten, som driver en aktiv kamp mot kvinnors jämställdhet och SRHR-frågorna, inför mötet i som vi hade försökte samla så många länder i världen som möjligt mot denna aktiva frigörelsefråga för kvinnor och unga flickor. Men de misslyckades kapitalt. Vi hade en stor majoritet på vår sida. Vi lyckades tillsammans med de nordiska länderna och en majoritet av världens länder stå fast vid en mer radikal politik än den som tillsammans med och några länder till försökte få till i världen. Det arbete som har gjort här har varit mycket viktigt och har haft stor betydelse för utvecklingen inom detta område. Att vi ökar stödet till SRHR, sexuella fri- och rättigheter för unga kvinnor och flickor, är någonting som inte sker automatiskt. Det är en felaktig bild som interpellanten har här. Det sker inte automatiskt för att vi har en bni som ökar, utan det sker genom beslut inom alla dessa områden då vi gör ytterligare satsningar. Det är inte någon helt självklar och lätt sak att fortsätta prioritera i fråga om detta när vi ser att antalet flyktingar i världen ökar och att klimatfrågorna växer och kräver mycket mer resurser . Det finns en hård konkurrens om dessa pengar. Det är inte så att vi har en uppsjö av pengar som vi kan fördela hur som helst. Särskilt i takt med att den svenska kronan har minskat i värde har detta blivit en svårare uppgift än tidigare att prioritera. Men jag och fortsätter att prioritera jämställdhetsfrågan högt. När vi nu gör en demokratisatsning följer den feministiska utrikespolitiken med och är en central och viktig del av den demokratisatsning som vi gör när det gäller biståndet och utrikespolitiken i hela världen. 31 (V): Att vi är ledande innebär inte att vi ska göra avräkningar för att bekosta skattelättnader och städbidrag för de rika. Det är riktigt att vi är duktiga på bistånd, och vi ska fortsätta vara det. Men vi kan vara ännu bättre. Vi kan skippa att göra avdrag på biståndet för att täppa igen hålen på grund av de skattesänkningar som har genomförts. Additionellt klimatbistånd är ett annat bra exempel på sådant som vi skulle kunna använda de pengar till som regeringen slänger ut på skattesänkningar och RUT-bidrag till de rika. Klimatbiståndet skulle faktiskt kunna ges additionellt helt utan avräkningar för flyktingmottagande. Detta ställde jag en fråga om . Då svarade statsrådet att de miljöorganisationer som får svenskt bistånd nog är väldigt tacksamma och glada för det. Men jag vågar påstå att de skulle vara ännu gladare om de vetat att de pengar som de får var additionella och inte tas från bistånd som skulle kunna gå till ojämlikhetsbekämpning. Det var det som var syftet med Parisagendan, att bistånd till klimatet skulle vara additionellt så att vi inte skulle tappa styrfart i allt annat nödvändigt bistånd. Vi kan efter den här debatten konstatera att regeringens och dess samarbetspartiers fagra ord om att vilja leva upp till Agenda 2030 inte är helt uppriktiga. Om de verkligen menade att de ville få bukt med ojämlikheten skulle de nämligen inte ta bort värnskatten och införa RUT-bidrag som leder till att ojämlikheten blir ännu större – inte bara i utan i hela världen. Då skulle regeringen i stället verka för sjysta och jämlikhetsskapande handelsavtal, för att stoppa skatteflykten och för mer rättvisa globala skatteregler. Om regeringen ville ha ett samhälle för alla och inte bara för de rika skulle de sluta med de osmakliga biståndsavräkningarna för flyktingmottagande, verka för att och Dac såg över reglerna och se till att bistånd gick dit det verkligen behövs. 32 Statsrådet (MP): Jag kan berätta för att vi har ökat biståndet kraftigt sedan kom till. Det gör att vi kan göra ökade satsningar på klimatområdet men också på jämställdhet utan att det dras från andra saker. Som jag sa finns det dock begränsningar när det gäller hur stort biståndet kan vara. Det finns också stora områden som behöver hjälpas ekonomiskt, och stora behov ute i världen. kan man ju känna en avundsjuka mot , som liksom vikingarna i har en grisen som gång på gång kan väckas till en ny dag och användas för att finansiera nya saker och som aldrig tycks ta slut. Det skulle jag också gärna vilja ha. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:338 om villkorat bistånd till fler länder 33 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag är beredd att verka för att villkora biståndet till fler stater än och i så fall vilka. Han frågar också om jag avser att regeringen ska ställa sig bakom kravet på att frysa bistånd till den palestinska myndigheten via Unrwa samt om jag är beredd att ställa samma krav på demokrati och mänskliga rättigheter gentemot palestinska områden som man nu gör gentemot . Regeringen har agerat på den tydliga tillbakagång vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter som sker i . Vi har beslutat om en ny strategi för utvecklingssamarbetet som innebär ett mer begränsat samarbete med tanzaniska staten. Vi stärker vårt samarbete med det civila samhället, multilaterala organisationer och privata aktörer. På så sätt kan vi göra störst skillnad för de mest utsatta och främja arbetet för ökad demokrati och mänskliga rättigheter i landet. Vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i ett av våra samarbetsländer är utgångspunkten att stödet till staten ska minska. Det är viktigt att fortsätta stödja de krafter i landet, var de än finns, som bedöms ha viljan och förmågan att bidra till ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. ska stå upp för demokratiska principer, särskilt när de utmanas. Det övergripande målet för bistånd till är att bidra till en hållbar tvåstatslösning som möjliggör för och att leva sida vid sida i fredlig samexistens. Regeringen har förklarat detta , men jag upprepar det gärna igen: ger inget budgetstöd till den palestinska myndigheten. ger inget bistånd till den palestinska myndigheten via Unrwa. Inte heller Unrwa ger något bistånd till den palestinska myndigheten. Unrwa är alltså ett FN-organ som ger humanitärt bistånd till Palestinaflyktingar. Det ägnas huvudsakligen åt skolgång, hälsovård och akut nödhjälp, och dess verksamhet spelar en viktig roll för stabiliteten i regionen. Det humanitära biståndet utgår från humanitära behov och humanitära principer. Regeringen avser att fortsätta att stödja Unrwa. 34 (KD): Jag vill tacka biståndsministern för svaret. välkomnar och har länge efterlyst just tydliga krav på demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. När det gäller är det uppenbart att regimen där inte lever upp till dessa krav och inte heller bryr sig om den kritik som har framförts. säger nu att vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är utgångspunkten att stödet till staten ska minska.