prot · H80925 · 2020-10-21 00:00:00 — För kanske bodde jag i utanför , ett av de här mer utsatta områdena. Jag pratade då med en man som arbetade med att hjälpa folk att starta små företag och verksamheter, folk i detta utsatta område som ofta inte har någon stark utbildningsbakgrund, som ofta inte har en massa pengar på banken i startkapital och som har små resurser att starta och driva verksamheter. Han hjälpte dem att komma igång med en egen verksamhet för att få egna pengar, egen makt över sitt eget liv och så vidare. Han sa till mig att det vanligaste bolaget som startas i dessa områden, utifrån hans perspektiv, var just en mindre städfirma. Han menade att den vanligaste personen som startade ett bolag var en kvinna med invandrarbakgrund, med låg eller ibland till och med obefintlig utbildningsbakgrund och med små ekonomiska resurser. Hon kom till hans verksamhet och fick ett litet stöd för att köpa de mest grundläggande sakerna man behöver för att kunna städa hos någon annan och sedan komma igång med sin egen verksamhet. Jag tycker att det är fantastiskt att människor med en sådan här reform som gör det billigare att köpa och sälja RUT-tjänster, människor som annars hade haft väldigt långt in till arbetsmarknaden, faktiskt får makt över sitt eget liv. Människor som de kvinnor han beskrev får egna pengar och kan kanske till och med bygga upp det som – nu får talmannen ursäkta mig – brukar kallas ett fuck off-kapital, ett dra-åt-helvete-kapital, ett kapital som gör att man om man hamnar i en tuff situation, kanske har en destruktiv relation eller inte trivs där man är i sitt liv kan lämna den positionen eftersom man har pengar, ett kapital, något som man inte haft innan. Jag ber om ursäkt att jag svor här i talarstolen, men det heter så. Det är det som är terminologin. Jag kan inte göra något åt det, tyvärr. Debatten handlar mycket om huruvida den här reformen är samhällsekonomiskt lönsam eller inte. Det förstår jag. Jag instämmer med med flera som har pekat på att just den rapport vi diskuterar kanske inte lyfter fram alla perspektiv och all forskning som finns på området. Men det viktigaste med reformen handlar faktiskt inte om huruvida det blir plus eller minus med kronor och ören i statskassan. Det viktigaste med reformen handlar just om enskilda människors makt över sitt eget liv. Det handlar om att obetalt hemarbete, som oftast har utförts av kvinnor, har blivit betalt. Det handlar om att också kvinnor som varit högutbildade och haft bra jobb har fått större möjlighet att göra karriär i stället för att vara bundna vid hemarbetet. Det handlar kanske också lite grann om, som någon tog upp, det behov som äldre kan ha av RUT-tjänster. Jag tänker på min mormor, som har sådana här stora porslinsblommor – de är väldigt fina, tycker jag – som klättrar i hennes fönster. Men det är väldigt tunga krukor och tung jord, och hon har svårt att sköta dem själv. Då kan hon köpa den tjänsten av någon annan så att dessa blommor, som hon har ärvt och som jag hoppas att jag kanske får ärva , klarar sig. är det någon som får ett jobb. Hon klarar av att sköta sig själv i sitt eget hem med hjälp av någon annan som hon själv har valt. På så sätt får både en människa jobb – det skapas ett arbetstillfälle – och hon får behålla en större del av sin värdighet, den som kommer av att man sköter sig själv. Frågan är då: Är det värt det? Det är klart att det innebär ett inkomstbortfall för staten att vi inte tar dessa pengar från människor i skatt som vi hade tagit annars. Ja, jag tycker nog att det är värt det när en kvinna som står långt från arbetsmarknaden får ett jobb, kan ha sitt eget lilla bolag och kanske till och med får det att växa och blir vd för någonting större . Jag tycker att det är värt det när fler barn får se sina föräldrar gå till jobbet, även i utsatta områden. Jag tycker att det är värt det när fler svarta jobb blir vita. Jag tycker att det är ett större värde än de kronor som staten inte får in i skatteintäkter. Det har förts en diskussion här, fru talman, där vänsterytterkanten har kallat detta för bidrag. Jag måste verkligen vända mig mot det. Man kanske skulle kunna kalla det bidrag därför att det bidrar till alla de positiva saker som jag har räknat upp, men man måste ju förstå när man ägnar sig åt skattepolitik att en nedsättning av en skatt aldrig är ett bidrag. Vi har i ett av de högsta skattetrycken i världen. Vi är ett av de länder i världen där man i högst grad när man går till jobbet, arbetar och gör rätt för sig faktiskt arbetar åt någon annan eftersom staten tar pengarna, det värde man själv har skapat. Jag kollade upp detta på en sådan här skattesnurra – man kan googla det på internet om man är intresserad. Om man tjänar – det är inte en jättehög inkomst – får man betala i skatt. Det är otroligt höga skatter vi betalar i , och när man sänker skatten innebär det naturligtvis inte att någon får ett bidrag. Då innebär det att staten slutar ta så evinnerligt mycket pengar från människors eget slit. Jag vill säga en sista sak – jag ser att jag gått över talartiden. Frågan ställdes också om det inte vore bättre att lägga dessa pengar på välfärden så att välfärden kan anställa människor. Var tror vänsterytterkanten att pengar till välfärden kommer ifrån? De kommer ju från att människor slutar vara beroende av bidrag och går till jobbet. De kommer av att människor, även i utsatta områden, till exempel startar och driver företag. De kommer av att människor som annars hade varit bundna till hemarbete får göra en snabbare och bättre karriär. På så sätt får vi ökad specialisering i ekonomin och ett större välstånd och kan lägga mer pengar på välfärd. Det är så vi bygger välfärden: Vi bygger välstånd från början. Jag vill tacka för den här diskussionen och säga att jag tycker att det är uppenbart att det även fortsättningsvis är den ekonomiska högern som har ledartröjan i ekonomiska politik och välfärdspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 18 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion betänkande 2020/21:SkU6 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduktion (prop. 2019/20:175) 49 (M): kommer någonting väldigt ovanligt – någonting som man inte får se och höra ofta – att hända: att en moderat går upp i talarstolen, företräder och är emot en skattesänkning. Vi, , är skattesänkarparti. Vi tycker att det är viktigt att sänka skatten och göra det mer lönsamt att arbeta och att driva företag så att vi kan lyfta välstånd så att fler människor som befinner sig i socioekonomiskt utsatta områden kan få ett jobb och ta sig ur sin situation. Det här är bra. Skattesänkningar är bra. De ger mer frihet för människor att bestämma över sina egna medel som de har tjänat ihop. Men när man genomför skattesänkningar måste det ske rättvist. Det måste vara lika för alla. Det kan inte vara så att vissa människor får skattesänkningar för att de råkar bo på en viss plats och att andra inte får det. har utvecklats åt ett mycket destruktivt håll. Vi ser hur kriminalitet kraftigt ökar, och vi ser våld med en brutalitet och hänsynslöshet som vi inte sett på generationer. Vi har ett ekonomiskt klimat i med lägst tillväxt i hela EU. Vår arbetslöshet är bland de högsta i EU. Vi har en situation där statsskulden ökar på ett historiskt sätt. För att möta de här problemen har vi en regering som är nära nog totalt tondöv och som gör så gott som ingenting för att ta sig an de här verkliga problemen. I stället strör man pengar på ett sätt som sällan har gjorts, och åtgärderna träffar inte de stora samhällsproblem som vi står inför. Den här skattesänkningen är ett mycket bra exempel. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Det finns framför allt tre skäl till att jag tycker att borde avslå förslaget om den här skattesänkningen. Det första skälet är att det är orättvist. Det är inte en skattesänkning som kommer att gå till hantverkaren i eller . Det är inte en skattesänkning som kommer att gå till sjuksköterskan i eller . Det är inte ens en skattesänkning som kommer att gå till undersköterskan i Tjärna ängar, , eller och som vill ta sig ur sin situation och komma bort från de socialt utsatta områdena för att barnen inte ska behöva växa upp i en miljö präglad av gängkriminalitet. Nej, det här är en skattesänkning som går till några få. Den går till några hundra tusen i som bor i vissa kommuner. Det här är inte rättvist. Sänker man skatten måste det vara logiskt och det måste vara rättvist så att det kommer alla till del och inte enligt en godtycklig princip där vissa får bara för att de råkar bo i en viss kommun och andra inte gör det. Det andra skälet är att det finns en bisarr godtycklighet i hur regeringen har valt ut vilka som ska få de här skattesänkningarna. med 72 000 invånare anses vara en landsbygdskommun som ska få den här skattesänkningen, men med sina 9 000 invånare får det inte. , som jag tror de flesta anser är landsbygd med sina 10 000 invånare, får inte den här skattesänkningen. kommun får det inte och inte heller de 5 600 personer som bor i . Däremot betraktas med sina 60 000 invånare och ett universitet som landsbygd och ska få den här skattesänkningen. Det finns ingen logik i det här. Det tredje skälet är att det här är ett förslag som signalerar en generell utveckling i politiken där regeringen med sina vänsterpartier som stöd på olika sätt ger hundralappar till människor på landsbygden men tar ifrån dem tusenlappar i form av höjd bensinskatt, höjd fordonsskatt och en flygskatt som gör att flyglinjer läggs ned och det blir svårt att ta sig från många avkrokar till andra delar av , till exempel om man måste ta sig till , som är ett av världens bästa sjukhus, för att göra en akut operation. Så och på många andra sätt gör man livet surt för och jäklas med människor, vanligt folk, som bor runt om i . Det här är inte en logisk politik. Det är inte en politik som riktar in sig på de verkliga problem som vi har i . Det här förslaget innebär en orättvis politik. Den saknar stringens, är präglad av godtycklighet och är del av en orättvis politik som gör det svårt för människor att bo på landsbygden. Vi i vill i stället sänka skatten för alla. Vi vill att alla som jobbar ska få inkomstförstärkningar så att det lönar sig att arbeta, gå till jobbet och driva företag. Vi tänker ta bort den här typen av symbolpolitik som den här regeringen har ägnat sig åt, till exempel förslagen som jag nämnde med att ha en av världens högsta bensinskatter, plastpåseskatt, flygskatt och sådant som gör livet svårt för människor som bor ute på landsbygden. I stället ska vi ha en politik som gör det lönsamt att arbeta för alla och som är rättvis och präglas av en sund princip utifrån det perspektivet. Med de orden vill jag yrka bifall till vår reservation. 50 (SD): Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Regeringen har här lagt fram ett förslag till att besluta om, nämligen införandet av en regional skattereduktion. Det är ett förslag som skulle kunna uppfattas som en geografisk klyvning av . uppfattning är att regeringens förslag om en regional skattereduktion är problematiskt. Det bidrar inte till att öka sammanhållningen i utan spär tvärtom på den splittringspolitik som regeringar av olika färger redan har förstärkt genom växande utanförskapsområden och straffbeskattningar på transporter och landsbygd. Syftet med den regionala skattereduktionen är att en skattelättnad ska tillfalla boende i de utpekade regioner som bedöms vara ekonomiskt svagare i framför allt norra och . Det motiveras med långa avstånd och sämre service, vilket är faktorer som vi också anser behöver kompenseras för. Men vi är högst tveksamma till att den föreslagna skattereduktionen är rätt sätt att bemöta och kompensera för detta. Visst kan man tycka att det verkar välvilligt att sänka skatten för de som bor i glesbygd, men på det sätt som regeringen vill göra det och begränsa det till boende i en väl utpekad geografisk region pekar man ut områden som oattraktiva, vilket knappast kan förväntas vara smickrande för de berörda kommunerna. Dessutom skapas det en gränsdragningsproblematik, då en del av de kommuner som egentligen ingår i området men som har en lite större tätort inte får ta del av skattereduktionen trots att delar av dessa kommuner har samma glesbygdsstruktur. Man glömmer också bort att det i också finns delar som har en liknande glesbygdsstruktur, men dessa får inte heller ta del av skattereduktionen. För att få ta del av det föreslagna avdraget ska man vara folkbokförd före i en av de kommuner som är utpekade i förslaget. Avdragets storlek är på , alltså . Att säga att detta belopp skulle vara avgörande, på det sätt som regeringen menar, för att få invånare att stanna kvar eller till och med flytta dit är nog att överdriva. Det är en skattereduktion som räcker till knappt två tankar bensin eller en lunch . Vi tror inte att detta kommer att få avgörande inverkan på var människor väljer att bosätta sig. Flera tunga remissinstanser har dessutom avstyrkt förslaget. Bland dessa kan nämnas LO, TCO, och . Anledningarna till att dessa remissinstanser avstyrker förslaget är lite olika. Några anser att det är en felprioritering. Man uttrycker tveksamhet till att det kommer att få någon faktisk verkan och menar att effekten i så fall förmodas vara svag. Man påpekar också att förslaget gör avsteg från målet med en generell inkomstbeskattning och att det gör skattesystemet mer komplicerat och svåröverskådligt. Ett flertal andra tunga remissinstanser avstyrker i och för sig inte förslaget men uttrycker ändå tveksamheter huruvida det kommer att få den verkan som regeringen avser. Bland dessa finns SKR, Kommuner och Regioner, och . behöver undvika en politik som leder till allmän splittring av landet, särskilt en uppdelning av geografiska områden på det sätt som föreslås i regeringens proposition. Vi ser förslaget som symbolpolitik eftersom det erhållna beloppet är förhållandevis litet och varken träffsäkert eller rättvist. Är detta förslag på fullt allvar det bästa regeringen kan komma på för att ge hushåll i glesbygd stöd? Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Att människor som bor där behöver kompenseras på ett eller annat sätt för den merkostnad som det innebär är dock en bra utgångspunkt. Men om man har för avsikt att gynna de enskilda som bor på lands- och glesbygd behöver man ge dem bättre förutsättningar för att hantera de längre avstånden och de högre kostnaderna det innebär. Vi menar att det hade varit bättre med välavvägda inkomstskattesänkningar för dem med lägre inkomster. Det hade varit bättre med sänkta drivmedelsskatter och förbättrade, i stället för försämrade, avdragsmöjligheter för resor till och från arbetet. Det hade varit bättre att avskaffa bonus–malus. Den subventionerade elbilen är inte ett realistiskt alternativ för de flesta i norra med tanke på avstånden och det kalla klimatet. Det hade varit bättre att satsa på vägar, befintliga järnvägar och flygtrafiken i dessa områden. En väl fungerande infrastruktur och att ha råd att köra sin bil till jobbet är avgörande faktorer för att vi ska ha en fungerande lands- och glesbygd. Vi behöver ge alla som bor i mer glesbefolkade områden bra förutsättningar för att bo kvar. De behöver något bättre än regeringens förslag som ligger på bordet. Jag yrkar härmed bifall till den gemensamma reservationen i betänkandet. 51 (S): I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar, oavsett var i landet man bor. För att möjliggöra detta finns det i regeringens budget många bra satsningar, bland annat på ett kraftfullt grönt återstartspaket som ger 75 000 nya jobb, en snabbare klimatomställning och en starkare välfärd genom satsningar på sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Det är investeringar som gör att vi kan jobba oss ur krisen och bygga starkt. Höjda pensioner och a-kassa är sådant som behövs i hela landet och som gynnar oss alla. Men det behövs också särskilda satsningar som riktas till landsbygden. Stora områden av har på grund av långa avstånd och låg befolkningstäthet andra förutsättningar för utveckling än resten av landet. Det är lägesnackdelar som påverkar både människor och företag. Invånare i landsbygdskommuner får oftare betala högre skatter och har mindre tillgång till service. Det skapar klyftor som vi inte ska ha. För att få ett tryggare och mer jämlikt land som håller ihop behöver vi överbrygga klyftorna mellan stad och land, mellan den tredjedel av som är och de två tredjedelar som är , mellan de så kallade skogslänen och övriga län. Orsaken är enkel; vi behöver varandra. Genom sammanhållning och gemenskap möjliggör vi för bästa möjliga utveckling för hela . har beslutat om ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Målet är en levande landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd. Nästa steg, som vi debatterar här , är regeringens förslag om att införa en skattereduktion med för boende i vissa glest befolkade områden. Det är en kompensation som inte ska negligeras, vilket vissa partier gör i sina reservationer. Det blir nästan komiskt när försöker ändra betydelsen av rättvisa. Totalt beräknas ca 810 000 personer få skattereduktionen, och störst procentuell betydelse får det för personer med låga inkomster. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Ingen har tänkt att en regional skattereduktion ska vara tillräcklig för att överbrygga varenda lägesnackdel som finns. Den är i stället tänkt som en del i en helhet för en rättvisare utjämning som vi skulle vilja genomföra. Regeringen gör en del för att stärka landsbygden, exempelvis  ökad satsning på vägunderhåll där åtgärder i landsbygd prioriteras  fortsatt kraftfullt landsbygdsprogram  utbyggnad av bredband i hela landet  satsningar på en hållbar besöksnäring i hela landet och på ett utvecklat företagsklimat i gles- och landsbygdskommuner  satsning på naturnära jobb och den gröna näringen. Det är bara några satsningar som visar att det finns ett helhetstänk. Jag yrkar bifall till propositionen. Jag vill också återge vad vår förre landsbygdsminister sa : Debatten i har alltför ofta fokus på konflikt. Förort ställs mot innerstad, norr mot söder och, inte minst, stad mot land. Vi behöver komma bort från den polariseringen och bort från bilden av att det ena måste vara rätt och det andra fel. Det är hög tid att stärka gemenskapen mellan stad och land. Avslutningsvis vill jag återigen understryka vikten av just detta. Varje möjlighet till att stärka gemenskapen oss människor emellan måste vi politiker ta. 52 (M) replik: sa inledningsvis något i stil med att alla i ska kunna förverkliga sina liv oavsett var man bor. Det är ett ganska fint värdeuttryck som jag tror att de flesta kan skriva under på. Jag kan också ha respekt och förståelse för och hålla med om ingångsvärdet att man ska hjälpa dem som befinner sig på samhällets botten och ge dem bättre förutsättningar. får dock gärna förklara för mig logiken och rättvisan i att akademikern, professorn som jobbar på , har god inkomst och bor i , som är kanske inte en storstad men en ändå relativt medelstor svensk stad, han ska få i skattesänkning. Men undersköterskan i som kämpar för att komma därifrån, för att hennes barn inte ska behöva leva med gängkriminaliteten, hon får inte den skattesänkningen. Det är fina ord om att man ska hjälpa dem som befinner sig på samhällets botten. Men i praktiken är det en ganska brutal orättvisa, geografisk men också principiell, i att de som verkligen befinner sig längst ned i samhällspyramiden inte får den här skattesänkningen. Det är en ganska häpnadsväckande lek med ord som och ägnar sig åt. Jag vill därför fråga hur hon får detta att gå ihop med sin rättvisesyn. Jag vill också be förklara logiken bakom de kommuner man har valt ut. Varför får inte de som bor i , , eller skattesänkningen? Men de som bor i och , som är medelstora svenska städer, får det. Det är ganska obegripligt. 53 TREDJE VICE TALMANNEN: Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Jag vill i all ödmjukhet bara påminna om att vi i talarstolen använder för- och efternamn. 54 (S) replik: Tack för frågan, ! Den här definitionen av rättvisa är talande för politik. När ni genomförde jobbskatteavdrag efter jobbskatteavdrag så att det blev pensionärer och sjuka som till slut fick betala högst skatt av alla tänkte ni inte på rättvisa. När ni sänkte skatten mest för de rika som redan har det bäst talade ni inte om rättvisa. När era skattesänkningar gjorde att klyftorna sköt iväg i raketfart och drabbade vanligt folk talade ni inte om någon rättvisa. För det här var ju moderat politik när den är som bäst, när den drar isär vårt land. Partiet som använde skattesänkningar som universallösning på allt vill nu helt plötsligt stoppa en skattereduktion som ska kompensera något för lägesnackdelar i vissa områden. När en reduktion nu procentuellt sett kan gynna dem mest som har minst ska minsann tala om rättvisa. Det är sannerligen en skolboksdefinition av borgerligt struntsnack. Precis som det står i propositionen handlar indelningen av områden om lägesnackdelar som man bedömer finns i de delar som påverkas av skattereduktionen. Man kan här inte gå på storleken på städer i den bemärkelsen som den moderate ledamoten försöker göra. Det handlar i stället om lägesnackdelar som har med befolkningstäthet och avstånd att göra. 55 (M) replik: Hyckleriet från Socialdemokraterna är varje gång lika komiskt. När vill avveckla arvs‑, gåvo- och värnskatterna och införa jobbskatteavdrag så att det för vanligt folk lönar sig att arbeta tycker Socialdemokraterna att det handlar om hemska orättvisor. När de själva avvecklar arvs‑, gåvo- och värnskatterna och vill sänka skatten för höginkomsttagare i och men inte för låginkomsttagare i till exempel , Tjärna ängar eller är det plötsligt höjden av rättvisa. Det här är ett häpnadsväckande hyckleri från Socialdemokraternas håll. Jag tror nog att de flesta ser igenom detta den här gången. Vi kommer att få se hur väljarna flyr från det socialdemokratiska partiet. Det kanske fanns en känsla av rättvisa hos Socialdemokraterna , men den finns . handlar det om godtyckliga skattesänkningar till vissa bara för att de bor i en viss kommun. Det kanske fanns en känsla hos Socialdemokraterna att man skulle sköta väl, men är den borta. får gängkriminaliteten härja fritt. Vi har lägst tillväxt i hela . Vi finns bland dem med högsta arbetslöshet. Vi har en historisk ökning av statsskulden. Det kanske fanns en känsla inom socialdemokratin av att man brydde sig om och förstod sig på vanligt folks situation, men denna känsla är borta. inför man symbolpolitik såsom chockhöjda bensin- och fordonsskatter, plastpåseskatter och flygskatter som tar bort flyglinjer till avkrokar i , vilket gör det svårt att bo på landsbygden. Sedan försöker man som lite plåster på såren ge någon hundralapp i skattesänkning, som dessutom är så missriktad att de som verkligen har det svårt i samhället inte får den, medan höginkomsttagare som bor i och får den. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Det finns ingen logik i detta. Det är ett symtomatiskt och typiskt exempel på att den här regeringen inte klarar av att adressera samhällsproblemen och hur den missköter . Jag tror att de flesta inser att har försämrats under den här regeringens tid. 56 (S) replik: Den moderata ledamoten gör här en rejäl omskrivning av historien. Om jag får beskriva höjden av rättvisa ser den absolut inte ut så där. Det vore i stället att omfördela rikedomarna i vårt land så att de kommer vanligt folk till del.