prot · H70986 · 2020-03-12 00:00:00 — Många yngre har inte råd att köpa lägenheter på grund av det höga amorteringskravet och på grund av det ganska kraftiga bolånetaket. Jag undrar vad statsrådet avser att göra åt och när beslutet kommer. är viktigt för hela , inte bara för . Vi väntar på ett beslut om utbyggnad av – när kommer beslutet? Eller är det som det sägs i tidningarna, det vill säga att ni träter inom regeringen i frågan? 91 Infrastrukturminister (S): Tack för frågan, ! Det är sant att vi står inför stora utmaningar när det gäller att säkerställa att alla regioner kan bidra till utveckling. gör det givetvis, men det är tur att vi även får draghjälp av hela norra i och med den kraftiga expansion vi ser där – för att inte tala om eller mitt eget . Vi ställer inte regioner mot varandra, utan här bidrar vi alla både till gemensam tillväxt och till gemensamma investeringar. Det görs generellt i transportsystemet, med den största järnvägssatsningen . Det görs också genom regionala satsningar – inte minst i gör vi ganska stora åtaganden från staten och regionen med kollektivtrafiksatsningar och annat. har beretts av regeringen, och vi har haft ett Arlandaråd som särskilt tittat på utveckling framöver. Detta är naturligtvis en fråga som vi fortsätter att arbeta med i regeringen, men givet de utmaningar flyget nu står inför är det också så att prognoserna för det framtida flygandet förändras ganska radikalt just . 92 (S): Min fråga går till statsrådet . Vi har under dagens frågestund diskuterat det som händer i och det som händer i i . Det händer också saker i . Det är väldigt många människor på flykt som har fastnat såväl vid gränsen till som vid gränsen till och på de grekiska öarna. Även i är det många som är fast. Min fråga till statsrådet är: Vad mer kan göra för att hjälpa de människor som är fast där? Dessa människor är på något sätt i livets sköraste stund och behöver vår och omvärldens hjälp. Jag var själv på Lesbos ganska och upplevde situationen där. Jag gjorde vad jag kunde för att hjälpa människor. Det är väldigt många, ungefär 27 000 människor, som är fast där. Oerhört många av dem lider av ohälsa, och många av dem är barn. I går kom det första coronafallet på Lesbos, och många är väldigt oroliga för vad som händer. Vad kan göra, och vad gör vi redan nu? 93 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Det är en väldigt viktig och bra fråga på flera sätt. Vi har en stor befolkningsgrupp i Idlibområdet som är extremt stressad, med människor som i många fall har varit med om att fly i flera omgångar. Det är sammanlagt 3 miljoner civila som behöver tillgång till mat, skydd, kläder och sådana saker. Vi gör vad vi kan från svensk sida. planerar vi att avsätta till Syrienkrisen totalt sett. Av dessa är 40 miljoner särskilt avsedda för att vi ska få in humanitär hjälp från över gränsen. Det har bidragit till en FN-insats som gör att 700 lastbilar går över denna gräns . Det pågår ett omfattande arbete på flera sätt. Det kan dock hända att vi måste göra ytterligare gemensamma insatser från världssamfundet, där är kraftigt engagerat. 94 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Det är väl ingen hemlighet att det just nu sker en omfattande påfrestning på det svenska samhället rörande coronaviruset. Statsrådet har naturligtvis som statsråd ett avgörande ansvar för att se till att energiförsörjningen säkerställs. Jag skulle vilja fråga statsrådet vilka åtgärder han i sin tjänsteutövning har vidtagit för att säkerställa energiförsörjningen för hushåll, för näringslivet och – inte minst – för samhällskritiska funktioner. 95 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Detta är naturligtvis en fråga som har varit på mitt bord . Vi har genom Svenska kraftnäts försorg sett till att det finns en planering både från och från elbranschen för att kunna klara en situation där coronaviruset innebär en stor belastning för samhället. Det kan handla om åtgärder som att skilja personalgrupper från varandra, att personal får jobba hemifrån eller att viss nyckelpersonal inte använder sig av kollektivtrafik. Detta är en planering som vi har haft tillbaka. Det ska också sägas att detta är någonting som ingår i grunduppdraget för . Vi har haft en dialog med myndigheten för att säkerställa att åtgärder har vidtagits, både från myndighetens sida och längre ut i branschen. Konsultationsordning för frågor som rör det samiska folket 96 (M): Min fråga går till kulturminister . överlämnades departementspromemorian om en konsultationsordning för frågor som rör det samiska folket. har detta förslag gått på en remissrunda och fått lite olika reaktioner. Det är ju självklart att det välkomnas att det blir ordning och reda vad gäller konsultation i olika frågor som rör det samiska folket. Men många av remissvaren berör också att man i förslaget från regeringens sida – eller från kulturministerns sida – i stället för att göra som i till exempel , där det finns en väl fungerande konsultationsordning, även har omfattat regioner och kommuner. Detta riskerar att bygga in konflikter, både därför att förslaget är oklart och därför att det är osäkert vilka frågor det ska gälla och vilka som ska omfattas av det. Många undrar vad som händer. I det fall det händer något, ämnar kulturministern gå vidare med dessa osäkerheter? 97 Kultur- och demokratiminister (MP): Frågan om en konsultationsordning för det samiska folket är en viktig åtgärd för att försäkra vårt urfolk samerna rätt och möjlighet till inflytande i de frågor som rör dem. Det är sant att detta arbete har pågått . Det beror på att det är viktigt att det faller ut rätt och att det blir tydligt och klart hur sådan konsultation ska ske. Det är också viktigt att vi har en nära dialog både med olika delar av det samiska folket – med olika samiska organisationer – och med berörda aktörer. Vi tog fram ett reviderat förslag, och detta gick ut på en ny remissrunda. Vi har sammanställt synpunkterna. Det kom in rätt mycket synpunkter om att det är viktigt att kommuner och regioner, som beskrivs vara en del av denna konsultationsordning, precis som de samiska organisationerna ska ha rimliga förutsättningar att kunna göra det här. Detta är någonting som vi just nu tittar på i beredningen. Vår ambition är att kunna lägga fram ett förslag till Lagrådet senare i vår. 98 (S): Min fråga går till infrastrukturminister . har antagit ett mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. För att nå detta mål krävs stora investeringar och tekniksprång. För att klara målen inom transportsektorn behöver vi öka både produktionen och användningen av biodrivmedel. Det krävs också en kraftigt ökad elektrifiering av transportsektorn. Det krävs helt enkelt en modernisering av samhället. Vi behöver ställa om och anpassa samhället så att det går att transportera sig hållbart. Det krävs ny teknik, och det krävs samverkan. Min fråga handlar just om elektrifieringen och om vad regeringen gör för att ställa om . 99 Infrastrukturminister (S): Faktum är att vi har ett nytt departement i , Infrastrukturdepartementet, som arbetar med såväl infrastruktur som energi och digitalisering. Detta beskriver på ett ganska bra sätt vad som händer med svensk transportinfrastruktur – vi bygger ut den, men vi ser också till att koppla upp den och att elektrifiera den. Det handlar om biodrivmedel och om effektivare transporter men också om en snabbt genomförd elektrifiering som just nu sker i och i transportsektorn. Detta kan vi göra i ett läge då vi har det största elöverskottet någonsin, tror jag. Det har beslutats om investeringar i förnybar energi på 85 miljarder sedan energiöverenskommelsen gjordes. Detta gör att vi nu kan tillsätta en elkommission och införa en elektrifieringsstrategi och på olika sätt bygga ut både laddinfrastruktur och elvägar framöver. Det kommer att ske en omfattande förändring i Transportsverige där vi understöder just elektrifieringen av transportsektorn. 100 (M): kom det mycket tråkiga beskedet att Socialdemokraterna, i har bestämt sig för att lägga ned . Detta är en flygplats som förvisso är regional men som har ett viktigt samhällsuppdrag nationellt. Det handlar om ambulansflyget, om godstrafiken och om Försvarsmaktens flygningar. Inte minst finns den nationella pilotutbildningen i . har vi väntat på den regionala flygplatsutredningen, som bereds i . Med anledning av vad som händer i och vad som händer i hela flygbranschen just nu skulle jag vilja fråga infrastrukturministern: det en möjlighet att ministern skulle kunna tänka sig att snabba på den regionala flygplatsutredningen, så att färre flygplatser måste lägga ned som i ? 101 Infrastrukturminister (S): När det först gäller är detta ett beslut man har tagit lokalt och regionalt därför att man inte är beredd till det stora åtagande som en flygplats innebär ekonomiskt. Jag noterade också att det fanns näringslivsföreträdare som understödde detta, tillsammans med den majoritet som fanns för att lägga ned flygplatsen. Jag tror att det säger någonting om de utmaningar vi står inför när det gäller både klimatomställning och flygets utmaningar. Det är också skälet till att vi nu gör en översyn av den regionala flygplatsstrategin som vi tittar på framtid. Det vi gjort är att vi ganska , , gav i uppdrag att särskilt studera förutsättningarna för beredskapsflygplatser. Det är ett underlag som vi ser kommer att behövas i än större utsträckning för ambulansflyg, räddningsflyg och andra möjligheter till flyginsatser, exempelvis som efter de bränder vi hade för två somrar sedan. Så fort det arbetet är klart avser vi att kunna gå vidare med besked om de regionala flygplatserna. 102 (M): stoppade användningen av Skyddsmask 90 för bland annat polis och räddningstjänst, eftersom den saknar så kallad CE-märkning. Efter beslutet får i praktiken bara Försvarsmakten använda skyddsmasken. har flera räddningstjänster sett ett behov av att kunna använda Skyddsmask 90 mot coronaviruset. beviljades också räddningstjänsterna i och dispens av . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vill se en generell dispens för polis, ambulans och räddningstjänst att använda masken. I en inlaga till skriver man: står nu inför en potentiell kris där Skyddsmask 90 skulle kunna spela en viktig roll för samhällskritisk personal. kommer dock inte att gå MSB till mötes, utan man måste ansöka om dispens i varje enskilt fall. Det blir mycket administration, och det kommer att ta tid. Min fråga är: Tänker regeringen agera i detta fall? 103 Infrastrukturminister (S): Tack, , både för frågan och för engagemanget! Detta belyser på ett alldeles utmärkt sätt hur viktigt det är att fler nu hjälps åt. Det är det vi behöver göra i samhället: på alla nivåer, i alla verksamheter, hjälpas åt med den utmaning vi står inför med att möta och förhindra spridningen av coronavirus och med de insatser som kan göras. Jag uppskattar också det engagemang som fanns från räddningstjänsten i , där man tittade på vilka resurser som fanns och om man kunde använda dessa. Naturligtvis har vi sett den begäran som funnits från MSB. Regeringen bereder nu den frågan för att kunna säkerställa att vi får bättre tillgång till skydd framöver. Förmånsbeskattning av religiösa föreningar 104 (M): Min fråga går till kultur- och demokratiminister . I bor det ca 50 000 thailändare. Det finns ungefär 100 föreningar, och många är engagerade i dem. Det finns även många tempel. Dessa tempel drivs oftast av eldsjälar och ideell verksamhet. I templen bor det också munkar. Munkarna har som tradition att man inte får äga någonting utan bara ta emot allmosor. De lever alltså på att få bo i dessa tempel och på allmosor och mat som tillagas av privatpersoner som av skattade medel, förstås, köper mat och skänker till munkarna. Tre buddhistiska föreningar i har fått registrera sig som arbetsgivare till de munkar som bor i klostren. Man måste då betala både kost- och bostadsförmån. Då får alltså föreningarna stå för detta, och de har inte råd med det. Det finns även kristna kloster där det finns munkar och nunnor. Där beskattas man inte på samma sätt. Mina frågor till ministern är: Anser ministern att det är rätt att förmånsbeskatta för kost- och bostadsförmån? Jag är inte för fler skatter, men tycker ministern att även kristna i så fall ska beskattas? 105 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag kan börja med att säga att jag inte kommer att kunna besvara den fråga som ställer. Jag förstår dock vad riksdagsledamoten beskriver. Det är viktigt, om jag ska fastslå något allmänt, att vi har bra förutsättningar för människor runt om i vårt land att utöva sin religionsfrihet. Det handlar om att man oavsett vilket samfund man tillhör ska ha god möjlighet att göra det. Det finns lite olika förutsättningar i de olika samfunden, till exempel hur det ser ut med finansieringslösningar. Jag tar med mig frågan framåt. 106 (S): Jag vill ställa min fråga till . Det är trångt på spåren, och det finns behov av fler stambanor. Därför är det bra att regeringen satsar på det. Något som skulle kunna avlasta är en Öresundsmetro mellan och . Då skulle godstrafik kunna gå över och även persontrafik, inte minst snabbtåg. Det skulle klara den anstormning som väntas framöver. Det kommer att bli mer gods och mer persontrafik. Det vore också bra för klimatet. Risken är annars att det blir mer lastbilstransporter i stället för tågtransporter. Det skulle också öppna en ny arbetsmarknadsregion för dem som bor i att kunna pendla till både och snabbare. Min fråga är: Hur ser regeringen på möjligheten att vi skulle kunna ha en Öresundsmetro? 107 Infrastrukturminister (S): Det är återkommande så att det finns väldigt många bra och goda förslag på infrastrukturinvesteringar som skulle innebära att vi reducerade klimatutsläppen från transportsektorn, knöt ihop regioner snabbare och bättre samt förenklade och möjliggjorde bättre resande och handel. har jag nog som infrastrukturminister lärt mig att sådana önskemål naturligtvis kommer överallt, och då måste vi prioritera. Prioriteringen i innevarande nationell plan är nya stambanor. Det är viktiga satsningar inte minst i , som handlar om att knyta ihop Västlänken in till . Naturligtvis har vi också pekat ut som ett gemensamt svensk-danskt objekt som vi tittar lite extra på. Men alla förslag som ökar möjligheterna att minska klimatutsläppen från transportsektorn och knyta ihop regioner tittar vi naturligtvis extra intresserat på. Frågestunden var härmed avslutad. § 8 (forts. från § 6) Landsbygdspolitik (forts. MJU8) 108 (SD) replik: Tack, , för föredragningen för ganska länge . Man tappar lite tråden när det gått sedan vi pratade om detta. Jag ville gå upp i talarstolen för att poängtera att och här tycker lika i en fråga som tog upp. Det handlar om exploatering av jordbruksmark och skyddet av jordbruksmarken. Den exploateras i en alltför hög takt. Vi har lagt fram ett särskilt yttrande om en översyn av 3 kap. 4 § , där själva avvägningen görs mellan ett väsentligt samhällsintresse och andra faktorer när det gäller om man ska använda jordbruksmarken eller inte. Problemet har varit att kommunerna har sett paragrafen som ett rundningsmärke. vill vi underlätta begränsad byggnation på egen mark – kanske är det därför som inte har tyckt att vårt yttrande är bra. Det var det ena. Det andra var att vi nu fick höra att vill att lantbrukarna ska göra mer för pengarna. Man ska inte storleksrationalisera, man ska vidta mer miljöåtgärder och det ska vara mer eko – det är dyrt att bedriva ekologisk produktion. har både och visat att själva direktstödet, som måste minskas, troligen gjort att jordbruksmark i marginalmarker fortsatt att brukas, inte minst i inland. Vi tycker delvis likadant som även här. Vi tycker att man ska ha mer miljösatsningar, mer målstyrning, mer specifika stöd i stället för generella stöd och mindre direktstöd. Men för att få kalkylen att gå ihop och för att lantbrukarna verkligen ska klara av det här måste mer pengar komma in i lantbruket. Då hoppas jag att man i är beredd på att se till att mer pengar kommer in i lantbruket. Ni kan väl åtminstone tänka på vårt förslag att ta bort arbetsgivaravgiften för de första tre anställda och slopa sjuklöneansvaret. 109 (MP) replik: Det är onekligen intressant att ha en frågestund mitt i den viktiga landsbygds- och jordbruksdebatten. Åkermarksfrågorna är väldigt viktiga. Jag tror faktiskt att det är många partier i riksdag som skulle kunna enas i de här frågorna. Jag tycker att en väldigt viktig utgångspunkt är den utredning som föreslog en skärpning av för att skapa ett ökat skydd av jordbruksmarken. Självklart kan man också se över . I och med att vi i klimathandlingsplanen nu har en punkt om att se över all relevant lagstiftning utifrån klimatändamål skulle kunna ses över för att jordbruksmarkens värde för att producera livsmedel skulle kunna stärkas ytterligare. Det håller jag fullständigt med om, men det förslaget ligger redan i en proposition från regeringen. Vi från sida styr via vårt arbete i regeringen. Jag hoppas verkligen att vi kan vara eniga om de frågorna. När det gäller lönsamheten i jordbruket är det en väldigt viktig fråga. Jag ser att det finns väldigt många sätt att skapa en ökad lönsamhet i jordbruket på. Ett sätt är att bedriva ett ekologiskt jordbruk med mervärden där mervärdena följer med ut på marknaden. Det är någonting som man kan betala extra för. Vi behöver också ha tydligare strategier för lantbrukets möjlighet att öka sin förädlingsgrad. 110 (SD) replik: Det är bra att det råder samsyn . Jag blir glad när jag hör säga att man vill ha ökad lönsamhet i lantbruket, för det är precis det som behövs. Det är pusselbiten som saknas. Men jag blir tyvärr inte imponerad av förslaget att ekologiskt jordbruk och de mervärden som skapas där ska lösa lönsamhetsfrågan. Det kräver ju att det är marknadsstyrt, och det är den position som M, KD och SD driver – inte och Socialdemokraterna. Man vill ju hellre ha kvotmål från och regeringens sida. Jag tycker inte att kalkylen går ihop på det viset heller. Man måste nog tänka sig många källor till ökat kapitalinflöde i jordbruket för att lösa den svåra knut som vi har . 111 (MP) replik: Från sida ser vi värdet av att ha mål för miljöpolitiken. Ett av de viktigaste miljömålen handlar om giftfri miljö, och där är ekologiskt jordbruk ett direkt medel för att kunna uppnå det. Vi behöver ha ett jordbruk som inte är lika beroende av insatsmedel som . Det handlar också om sårbarheten. Jag tycker att det är viktigt att se på vilka sätt vi kan vara överens på. Jag tror att vi i arbetet med livsmedelsstrategin framöver skulle behöva betona ytterligare att vi har en mångfald av olika lantbrukare i . Vi har både stora konventionella lantbrukare på och ekologiska lantbrukare som är både stora och små och som finns i hela landet. Det här är någonting som vi behöver vara mycket bättre på och inte ha en ensidig inriktning på jordbrukspolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU11 112 (S): Hur fiskar vi? Hur ska fisken fördelas? Varför fiskar vi? Det är några av frågorna som jag tänkte besvara ur perspektivet i går, och . Gårdagen har lärt oss att fisk är en begränsad resurs men ändå en resurs med potential om vi värnar våra vatten och hav. Fisket ger nyttig mat. Fisket ger oss levande kustsamhällen, levande landsbygd och jobb. Med teknikutvecklingen har vi dock lyckats åstadkomma effektivare fiskemetoder som gör att vi fiskar snabbare och mer. Mot överfiske har vi infört kvoter, fiskemöjligheter, fiskerättigheter och där det har varit nödvändigt även fiskestopp. Om tittar vi på fisket och den under den här mandatperioden ser vi att det handlade mycket, med mina ord, om ål, tvål och bottentrål. Med ål menar jag att det fram till bara tyvärr fanns politiker även här i som såg det som en mänsklig rättighet att få äta upp den sista av den akut utrotningshotade ålen. Man ordnade till och med jippon för att äta ål. råder tack och lov insikt och ett generellt förbud mot att fiska ål. Endast särskilda tillstånd ger rätt att fiska ål, och vi socialdemokrater vill även med januariavtalet införa ett frivilligt program för återköp av ålfiskerättigheter i med syfte att minska fisket av den utrotningshotade ålen. Med tvål, fru talman, menar jag egentligen övergödningsproblematiken och främst situationen för många av våra sjöar och hav. presenterade det som ibland har kallats det högerkonservativa blocket med , sina olika budgetmotioner med en fortsatt slakt och neddragning av miljö- och klimatarbetet. De högerkonservativa påstår sig göra satsningar för renare vatten och hav då de matchar regeringens budgetproposition i enstaka kostnadsposter för havs- och vattenmiljön. Vid närmare granskning, fru talman, visar det sig dock att åtgärder för värdefull natur massakreras med från och närmare en kvarts miljard från – och vill satsa precis lika lite som och vill skära bort . De högerkonservativas olika påstådda satsningar på fisket och havs‑ och vattenmiljön undergrävs fullständigt när man tar bort resurser från våtmarker i och med åtgärder för värdefull natur. För vi vet att våtmark blir dike, dike blir bäck, bäck blir å, å blir älv och älvar rinner rakt ut i . Våtmarker är en av de mest effektiva åtgärderna för att minska växtnäringsläckaget till och stoppa övergödningen, stoppa syrebrist, stoppa bottendöd och rädda bortträngda fiskarter. Bättre miljö, renare vatten och hav, en ambitiös klimatomställning som alla i hela landet kan vara med på är en självklarhet för oss socialdemokrater, vilket även visade sig tydligt i budgetpropositionen som vi fastställde här i kammaren . Med bottentrål, fru talman, menar jag bottentrålningen som visserligen är en effektiv fiskemetod men mycket omdiskuterad ur miljösynpunkt. Bottenlevande djur och växter skadas eller dör, artsammansättningen på botten ändras, sediment virvlar upp och närsalter och miljögifter frigörs. Bottnarna kan svepas av , vilket gör det svårt eller ibland omöjligt för bottenlivet att återhämta sig. Vi socialdemokrater vill med januariavtalet och våra samarbetspartier , och att det hållbara fisket ska utvecklas med åtgärder för att minska bottentrålningen i känsliga områden i och EU. Vi vill införa ett generellt stopp för bottentrålningen i skyddade områden där begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen. Vi vill se åtgärder för att stötta fiskare som byter redskap. Angående torsken stoppades fisket av den i östra akut på grund av oro för dess framtid. Detta stopp fortsätter även . Kom ihåg att för hårt fiske av torsk är en anledning! Vi har även hotet från klimatförändringarna med uppvärmda vatten och hav och övergödning. Vi måste jobba på flera plan för att snabbt få tillbaka ett hyfsat livskraftigt torskbestånd. Låt oss se på morgondagens fiske. Vi socialdemokrater vill att ska vara ett föregångsland och ett ingenjörsland och ständigt vilja förena ekologiska, sociala och ekonomiska dimensioner. Innovation, produktutveckling och förädlingsvärde ger jobb och lönsamhet. Jag är övertygad om att vi bara är i början av utvecklingen av smarta, skonsamma och selektiva fiskeredskap. Redskapsutveckling i sig leder till nya jobb. Jag vill att vi höjer blicken från enskilda kvoter och ton till jobb, företagande och levande kustsamhällen. Visserligen handlar denna debatt om miljö- och jordbruksutskottets betänkande 11 om fiskeripolitik, fru talman, men det är värt att påminna om att det finns mycket politik som är gynnsam för fiskeripolitiken även utanför detta betänkande. Jag tänker på socialdemokratisk politik om att hela landet ska leva och växa, att ska bli ett fossilfritt föregångsland och hur vi får rena vatten och hav. Vi socialdemokrater vill med januariavtalet och våra samarbetspartier att ska vara pådrivande i EU för ett starkare samarbete och för att få anpassade fångstkvoter och fångstmetoder som kan ge hållbara fiskbestånd. Vi vill att kontrollen för att stoppa illegalt fiske stärks, utan ökad administration.