prot · H80954 · 2020-12-15 00:00:00 — Det största ansvaret måste ligga på företagen själva, men det finns sätt att driva utvecklingen åt rätt håll. Vi menar att stödet till kvinnors innovation är ett eftersatt område. Många av de statliga stöd som finns för innovation och försöksstudier visar på en viss snedfördelning, och många berörda kvinnor upplever svårigheter. Därför vill vi se en aktiv, jämställd innovationspolitik som ger utrymme till kvinnors innovation. Statens innovationsstöd måste ta hänsyn till kvinnors innovation. Vi föreslår också att man ska rikta stöd till kvinnors företagande genom att stötta kvinnliga yrkesnätverk. Att skapa sådana samarbetsformer har visat sig vara ett viktigt verktyg för att kompensera de könsorättvisor som märks inom företagande. Det är också viktigt att ett jämställt företagande blir en prioriterad målsättning även inom det företagsfrämjande arbete som görs på olika nivåer. Vi tror att hållbara, demokratiska företag är framtidens företag. Det har också visat sig att dessa företag har klarat av krisen bäst. Vi vill se en större mångfald av drifts- och ägandeformer inom företagandet, och där utgör till exempel kooperativ och arbetstagarägda företag en viktig del. Ett kooperativ är en form av samverkan där medlemmarna både äger och bedriver en ekonomisk verksamhet som de har behov och nytta av. Medlemmarna är i många fall delaktiga i verksamheten och får på så sätt inflytande och ökat ansvar. Kooperativa och arbetarägda företag har visat sig vara långsiktiga och hållbara. Det är en viktig väg framåt ur krisen, och det måste vi stötta. Ett sätt är att rädda företag som är nedläggningshotade, trots att de har en relevant produktion, är att omvandla dem till arbetarägda företag. Men är det inte en enkel uppgift för personalgrupper att ta över ett företag och rädda sina jobb till exempel vid generationsskifte eller när andra företag vill köpa upp och lägga ned för att minska konkurrensen. Det finns inte några direkta stöd för att till exempel lösa de skulder som företaget kan ha dragit på sig, som man måste ha startkapital för att starta själva arbetet. Detta är ett speciellt angeläget problem i spåren av coronakrisen, där många företag hotas av nedläggning. Det behövs nya satsningar för att öka möjligheten till kooperation i . Därför föreslår vi att det statliga företaget bör få ett tillskott för att utfärda lån i syfte att de anställda ska kunna få förutsättningar att ta över annars nedläggningshotade företag. Efter genomgång av affärsplanen för det kooperativa företaget skulle kunna bidra till att fler anställda själva kan rädda sina jobb. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Vi anser också att man måste utreda hur man skulle kunna underlätta skapandet av kooperativa företag och övertagande av företag för att på så sätt stärka och utöka de kooperativa företagen. En klimatomställning kräver ett omfattande omtag av näringslivet. I vissa avseenden är vi på god väg, men i andra avseenden behövs det en push framåt. Den pushen går genom vår föreslagna investeringsplan. Investeringsplanen omfattar många olika förslag. Ett av dem är omställningen av pappersindustrin. Den svenska pappersindustrin har stora möjligheter att bidra till ytterligare produktion av förnybar energi. Därför föreslår vi ett tvåårigt program för grön omställning av pappersindustrin om totalt . Det här ska gå till investeringar för energieffektivisering och ökad produktion av förnybara bränslen. Andra förslag som omfattas av investeringsplanen, men som tillfaller andra utgiftsområden, är ett nytt nationellt klimatstöd riktat till branscherna med statligt stöd för investeringar samt utveckling och forskning för ett fossilfritt , till exempel elektrifiering av vägar och att göra återvunnet material mer konkurrenskraftigt. Totalt uppgår klimatstödet till 1 miljard. Jag förespråkar en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimat och miljö främst. Det ska vara en handelspolitik som fokuserar på samhällsvinster för alla och inte bara på vinster för storföretag. Handeln med omvärlden är avgörande för välstånd och utveckling, men jag vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas av handeln. Den rådande världsordningen är inte rättvis. Resurser och makt är djupt ojämlikt fördelade över världen. Möjligheterna att delta i det internationella utbytet och i handeln ser därför olika ut. I och med coronapandemin har många länders ekonomi prövats hårt, och handeln har sjunkit både inom och mellan länder. Att pandemin kan utlösa en enorm ekonomisk kris är nästan naturligt i det här fallet, och många länder och företag är försiktiga med vilka investeringar de gör. För att lyckas återhämta sig ekonomiskt krävs att länder som har mycket ger mer och att länder som har mindre får större chanser. Om återhämtningen genomförs med hjälp av klimatsmarta investeringar ökar dessutom möjligheterna att nå klimatmålen. Det finns ett feltänk inom handelspolitiken, nämligen att man inte ser helheten. Det handlar om konsekvenserna av förslagen och att man inte nyttjar de verktyg som finns i handelspolitiken för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och klimat. Man skriver handelsavtal där man utökar volymerna för import av kött till , men man vet att importen av köttet kommer att leda till konsekvenser för mänskliga rättigheter och miljö. Ett annat exempel är det frivilliga partnerskapet med , som diskuteras i . Skogsavverkningen där är ett stort problem vad avser både mänskliga rättigheter och miljö. finns ett stort demokratiunderskott i , och där finns många problem med mänskliga rättigheter. Man hotar och dödar sociala ledare. Även om avtalet i det här fallet ger en stämpel om att timmer produceras och avverkas på ett lagligt sätt kommer det antagligen inte att ge de resultat som förväntas. Därför behöver vi först stärka demokratin och skapa avtal som har bindande tvärfunktionella krav för att det ska funka. Här behöver göra ett ställningstagande som gynnar mänskliga rättigheter och klimat genom att ställa lagkrav för företag och deras kedjor samt genom handelsavtalen. Jag hänvisar till vårt särskilda yttrande och deltar inte i beslutet till förmån för vår egen budget. 182 (KD): Vi kristdemokrater vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. Det behövs genomtänkta reformer för arbetsmarknaden. I skattepolitiken måste människors förutsättningar att lämna arbetslöshet och utanförskap förbättras. För att klara detta krävs ledarskap och förmåga att prioritera. bästa måste komma före respektive januaripartis favoritreformer, där ingen just nu tar ansvar för helheten. De åtgärder som regeringar världen över har tvingats vidta för att stoppa smittspridningen har resulterat i att och omvärlden har hamnat i synnerligen djup lågkonjunktur. I finns risk för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer , vilket skulle ha negativa hälsoeffekter och medföra sociala problem och undergräva de offentliga finanserna och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De jobbreformer som vi föreslår syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa i stället för att, som regeringens reformer, ge stöd till anställningar som redan finns. har olika företagsstöd kommit på plats, men det har alltför tagit onödigt långt tid och inte sällan har dessa beslut fattats via . När regeringen väl har kommunicerat restriktioner eller olika stöd har frågorna bara blivit fler. Många företag väntar fortfarande på svar när det gäller korttidsstödet. Handläggningstiderna är alldeles för långa, vilket är väl medvetet om. Regelverk och ansökningsvägarna upplevs inte sällan som en djungel. Stödet till enskilda näringsidkare fattade beslut om . har ett förslag presenterats, och förhoppningsvis kan de ta del av stöd under nästkommande år. Vi vet att fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag. Därför är det otroligt viktigt att stötta de företag, som inte sällan är småföretag, som på grund av pandemin har haft uteblivna intäkter. Det i sin tur har varit på grund av restriktioner för att hindra en ökad smittspridning. Läget för det svenska näringslivet har förändrats drastiskt . Jag vill understryka vikten av att de reformer som sjösätts nu måste vara strukturellt riktiga. Först då kan de föra ur krisen. Det finns ett behov av breda, snabba, träffsäkra och kraftfulla jobbreformer som bryter massarbetslösheten. En nyckelfaktor i återhämtningen är ett gott företagsklimat där investeringar stimuleras och där det är enkelt och lönsamt att anställa. Nya jobb skapas inte av politiker vare sig här i eller i regeringen. De skapas främst av människor som finner det mödan värt att starta och utveckla företag, förverkliga en idé eller riskera sitt sparkapital. Det är därför oerhört viktigt att lagar, regler och skatter utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. Några delar som vi kristdemokrater tror är nödvändiga för företagsklimat är regelförenklingar i samklang med digitalisering. Jag tror att alla partier har lovat att när de väl sitter i en regering ska de arbeta med regelförenklingar. Men då gäller det att gå från ord till handling på rätt sätt. Ett exempel vi har med i vår budget, och som jag hade föredragit att hade beslutat att anvisa medel till, är ett anslag för att inrätta en central plattform för regelgivning. Här har vi avsatt för detta ändamål. utförs regelgivning av en rad offentliga aktörer, och företag har svårt att få en överblick över pågående och planerade insatser. Genom en central plattform menar jag att det hade kunnat bli mer transparent för företagen när olika regelarbeten börjar och slutar och hur företagen ska gå till väga för att lämna synpunkter. Detta skulle stärka företagsperspektivet i regelgivningen. Vi tror även att det är nödvändigt att ha en infrastruktur som passar vårt geografiskt avlånga land. Det gäller inte minst inrikesflyget. Här måste vi se till att politiken inte går bort sig och sätter käppar i hjulet för hur konkurrenskraft står sig gentemot övriga och världen. Flyget är en viktig del för svenskt näringsliv. elförsörjning är en annan del, som delar upp . har det uppstått enormt stora skillnader mellan de olika prisområdena. Företag ska kunna lita på att elen finns där när den behövs. Stabilitet och leveranssäkerhet är oerhört viktigt för företagare. myndighetsservice och engagemang. Det här kan vara helt avgörande för ett företags utveckling. Vi kristdemokrater vill införa servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, mer kvalitativ och mer förutsägbar myndighetsservice. Det står mycket på önskelistan, och i coronapandemin som vi nu befinner oss mitt i behöver det vidtas kraftfulla åtgärder. 183 (S) replik: Tack, ledamoten, för ett spännande anförande! Jag instämmer i mycket av det. Jag behöver bara fråga om jag hörde rätt. Vi har ju lagt många hundra miljarder på resurser för att klara företagen, arbetstagarna och vården under coronapandemin. Jag hoppas att ledamoten inte sa att hon tycker att regeringen ska besluta det själv utan att vi fattar de besluten i riksdag. Det får ledamoten klargöra för mig. Jag hörde något där. Vad jag tänkte fråga ledamoten om är besöksnäringen, som finns och är viktig i hela . Förra mandatperioden, när jag satt i näringsutskottet, jobbade jag tajt ihop med den kristdemokratiska ledamoten. Vi brann båda för besöksnäringen. Vi startade till exempel första nätverk tillsammans med Visita. Just nu har ingen av oss en aning om hur resandet eller besöksnäringen kommer att resa sig när pandemin är över. Det har gjorts en studie ibland annat som visar att unga män i storstäder är de första som kommer att sticka direkt medan alla andra kommer att vara lite mer tveksamma. började vi ”hemestra” och ”svemestra”, vilket gjorde att orterna i på något sätt kunde upprätthålla infrastrukturen även om de inte hade lika många gäster som före pandemin. Regeringen satsar nu på att Visit får ett annat uppdrag, det vill säga att sälja in inte bara till utländska gäster utan även till inhemska. Vi satsar även på en omstart av besöksnäringen med en aviserad strategi. Just den satsningen avvisar , så min fråga är hur vill främja besöksnäringen. 184 (KD) replik: Tack så mycket, ledamoten, för frågorna! De var många, men jag ska försöka bena i dem. Besöksnäringen i är ju en otroligt viktig bransch, och vi ser att den är extra utsatt just . Man väntar på stöden, man väntar förgäves och man får svaret ”var god dröj”. Handläggningstiderna är alldeles för långa, och man vet inte hur man ska klara . Det är det korta perspektivet. I det längre perspektivet ser vi att besöksnäringen behöver hjälp och stöd, absolut. Men vi ser också att det företagen i rent allmänt behöver är god tillgång till vård och ett trygghetssystem som man kan lita på, och just nu saknas detta. För hela vår besöksnäring eller vilken bransch det än må vara har vi lagt medel till att man ska kunna klara av de grundläggande behov som alla företagare har. Här ser vi olika delar som vi har tryckt på, inte minst inom justitieutskottets område när det gäller de hot som finns gentemot olika branscher. Då gäller det att vi också tar ansvar för att se till att det grundläggande fungerar först och hjälper och stöttar de företag som faktiskt behöver hjälpen. Den är kortsiktig, och här anser vi att det har tagit för regeringen att få stöden på plats. 185 (S) replik: Jag tyckte att ledamoten sa ”god tillgång till vård”. Då blev jag lycklig, för det är klart att vi ska ha god tillgång till vård. Det ska vi ha i hela . Den ska också vara efter behov och inte efter plånbok, så blir det ännu bättre. Ledamoten svarade inte riktigt på min fråga. I det korta perspektivet svarade hon, men hon svarade inte på hur hon vill se omstarten. Det här är ju en strategi som man har tagit fram tillsammans med näringen som kommer att läggas som en omstart för besöksnäringen som de så väl behöver när pandemin är över. Just det vill inte lägga sina pengar på, utan just det stryker man. Därför undrar jag hur man vill främja en omstart av besöksnäringen. 186 (KD) replik: Vi ser ju att besöksnäringen är en viktig del. Vi ser också vad de grundläggande behoven är och vad vi satsar på i vår budget. Besöksnäringen behöver också ta sitt ansvar, men det är ingen hemlighet att man kan effektivisera genom digitalisering och så vidare. Vi behöver se till att vi har god effektivitet i alla de olika myndigheter men också organisationer som bedriver dessa verksamheter. Här vet jag att ett enormt arbete görs av till exempel Visita, som jag hoppas att regeringen lyssnar på när det gäller omstarten. Det gäller alla olika delar och branscher, men besöksnäringen är en särskilt utsatt bransch . 187 (V) replik: Ledamoten nämnde att företagen är de som skapar jobben. Men nya jobb skapas ju också genom det offentliga och genom att man skapar förutsättningar för att företagen och deras arbetare ska kunna funka. Jag har tittat lite på er budget, där ni trots pandemin och arbetslösheten och trots att ni gärna värnar företagen för att de ska kunna hålla sig flytande väljer att till exempel sänka a-kassan genom att stoppa förlängningen av ersättningsnivåerna. Ni vill också spara in pengar genom att ta bort deltidsregeln. Jag håller med om att man ska rädda företagen, men varför vill ni inte rädda arbetarnas ekonomi under den här krisen? 188 (KD) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Vi kristdemokrater anser att alla jobb är viktiga och att det är bättre att vara i arbete än att vara arbetslös. Här gäller det att hitta och föra en ansvarsfull politik, för vi vet att fyra av fem jobb skapas i det privata näringslivet. Fyra av fem jobb skapas av små och medelstora företag. Om vi kunde underlätta för alla företag att anställa ytterligare en person, då skulle vi inte ha någon arbetslöshet kvar. Här är det alltså otroligt viktigt att se vad som ger mest pang för pengarna. Det tycker vi att vi för en ansvarsfull politik kring. 189 (V) replik: Vi tittar också gärna på det som finns runt omkring företagen. Arbetarna ska kunna behålla sin ekonomi under den här krisen och ändå bidra till samhället utan att vara inlåsta i någon effekt. Vi tror också på att man ska investera för att kunna skapa jobb. Det kommer ju efter krisen. Men ni har dragit ned på till exempel byggsubventionerna, som skulle underlätta för arbetare att få bostäder och vara nära företagen. Vilken framtid vill ni ha efter krisen för företagarna? 190 (KD) replik: Det är jättebra att ledamoten tar upp byggsubventionerna. Byggbranschen har varit ganska subventionerad. Vi behöver hitta ett bra samtalsklimat, så att pengarna går till rätt ställen. Vi måste investera i vår framtid om företagen ska kunna komma ut på den goda sidan efter krisen. Det tror jag att alla här inne håller med om. Men då gäller det att ge rätt stöd till rätt företag och branscher för att det här ska kunna ge en möjlighet. Man ska inte översubventionera vissa delar eller översubventionera det offentliga. Kommuner och regioner har fått enorma skattepåsar under den här krisen, och det finns väldigt många kommuner som just inte riktigt vet var de ska göra av sina medel. 191 (S): debatterar vi näringsutskottets betänkande 1, som behandlar en av de viktiga beståndsdelarna i skapandet av ett starkare samhälle, nämligen näringspolitiken. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. I och i hela världen ökar återigen smittspridningen. Vi behöver göra allt vi kan för att hejda den utvecklingen. Covid-19 har varit och är ett allvarligt hot mot människors liv och hälsa men har också fått konsekvenser för företag och anställda. Besöksnäringen är ett exempel på en bransch som har det svårt, speciellt i storstäderna, när utländska gäster stannar hemma. Livsmedelsbranschen har gått bra, men inte gränshandeln. Det finns alltså regionala skillnader även under pandemin. Vi hade vid pandemins början läget att vi genom finansminister ledning sparat i ladorna, och vi hade den lägsta statsskulden . Detta är en medveten ekonomisk politik som har gjort att regeringen tillsammans med och Liberalerna haft möjlighet att lägga fram förslag om stödåtgärder på över 200 miljarder. Därutöver har det varit garantier och likviditetsförstärkningar på ytterligare hundratals miljarder. Aldrig har så fort satsat så stora resurser, och det har gjort skillnad. Bara genom korttidspermitteringarna har hundratusentals svenska löntagare undgått risken att bli arbetslösa. Företagen har därmed haft råd att ha kvar sin personals kompetens. Det har funnits en stor enighet bland partierna. Därför har vi också i riksdag snabbt kunnat besluta om tolv extrabudgetar. I av stora samhällsutmaningar och ett ökande behov av en rättvis omställning till ett hållbart och inkluderande välfärdssamhälle behöver vi agera klokt, gemensamt och snabbt. Det är därför viktigt att vi fortsätter det innovationsfrämjande arbetet. rankas som näst bäst på innovation i hela världen och bäst i , vilket är av yttersta vikt för vårt lilla exportberoende land. Vi ska vara stolta över detta, men vi ska inte ta det för givet. Därför gläds jag åt att regeringen fortsätter arbeta för att utveckla och stimulera innovationstakten, bland annat genom , samverkans- och innovationsprogrammen och aviserade satsningar på samt inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Innovation och förnyelse är centrala områden i arbetet med att stärka den svenska konkurrenskraften och bidra till de globala målen för hållbar utveckling. I klimatkrisen är det viktigt att vårt näringsliv får rätt förutsättningar för grön omställning. Regeringen har också redan inom strategin Smart industri utfört ett flertal åtgärder med avsikten att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det har gett en tydlig riktning för omställningen när det gäller digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt innovation och forskning för svenska industriföretag. lyste upp årets mörkaste tid. Men det finns andra ljusglimtar jag vill nämna, som att digitaliseringen under pandemin hoppat fram i sin utveckling och att vi åstadkommer en långsiktig kompetensförsörjning genom utbyggnaden av . kommer det att finnas 144 400 fler utbildningsplatser i hela . Varför är då det viktigt, fru talman? Jo, för att vi vill att etablering och utbyggnad av företag ska vara möjligt i hela . Det finns andra ljusglimtar, som den klimatsmarta industri som växer fram. I bygger Northvolt största batterifabrik, som väntas skapa 10 000 nya jobb. Northvolt säger att hälften av råmaterialet till batterierna ska vara återvunnet . Det statligt ägda gruvbolaget har meddelat att de gör en av största investeringar någonsin för att ställa om till fossilfri produktion i och . Satsningen kommer att minska koldioxidutsläppen hos bolagets kunder med ofantliga och skapa 3 000 jobb. meddelar att de investerar i elmotorproduktion i , vilket beräknas leda till 500 nya jobb. Exergi skalar upp för att kunna fånga in ännu mer koldioxid, något de är världsledande inom. miljardinvesterar i för att kunna elektrifiera sina fordon med hjälp av battericeller från just Northvolts batterifabrik i . ska tillsammans med och bli först i världen med att producera stål utan kol. Våra svenska företag ligger i framkant, och det är viktigt att alla underleverantörer och personalen också är med på resan. För den socialdemokratiskt ledda regeringen är handelspolitiken ett viktigt politiskt område. Vi är ett litet exportberoende land långt uppe i norr, och det är viktigt att vi finner handelspartner i vår omvärld. Den tid av protektionism och stängda gränser som utmanade såväl det europeiska som det nordiska samarbetet måste vara oss förbi. Än läser vi om våra gränshandlare, vars kunder tidigare bestått av efterfrågade gäster, men som möts av tomma lokaler och hyllor. Än vet vi inte vilken typ av brexit vi får. Vi måste tillbaka till av samhörighet, öppna marknader och välkomnande gränser. Coronavirusets spridning är en global kris. De företagsekonomiska effekterna är tydliga även i , inte minst för våra många småföretag, egenföretagare och särskilt utsatta branscher. En av företagens och företagarnas mest efterfrågade möjligheter har varit att kunna arrangera kompetensinsatser vid korttidsarbete för att säkra personalens kompetens och förbereda företaget inför tiden efter . Därför gläds jag åt att regeringen ger i uppdrag att få till arbetet med kompetensinsatser vid korttidsarbete. Statens totala budget är svindlande 105 miljarder. Den innehåller såväl åtgärder för att skapa jobb här och som långsiktiga reformer. är det viktigt att påpeka att vi fortfarande inte ens kan överblicka vad pandemin och dess konsekvenser kommer att göra. Det kommer säkert att krävas ytterligare åtgärder på det ekonomiska området och områden som berör olika delar av samhället. För att sammanfatta det viktigaste i budgeten på utgiftsområde 24: Det är en politik för stärkt konkurrenskraft, näringslivets återhämtning, näringslivets gröna omställning, kompetensutveckling, digitalisering, life science, en stark och hållbar besöksnäring samt arbetet med förenkling för företagen. I min hemby , där besöksnäringen jul och nyår brukar slå rekord år , blir det naturligtvis väldigt annorlunda detta år. Här som på andra turistorter har näringen gjort allt för att ställa om för att klara av att ta emot gäster utan att smittan sprids. För besöksnäringen kommer satsningen på omstarten, den strategi som aviserats och Visit nya uppdrag att vara väldigt viktiga. I är det viktigt att minnas två saker: Vi ska ställa upp, och vi ska ställa om.