prot · H70988 · 2020-03-18 00:00:00 — Rekryteringen behöver också intensifieras bland annat genom ytterligare publik och uppsökande verksamhet. En genomgång av förmåner för hemvärnet bör genomföras i syfte att hitta nivåer och incitament för en bredare rekrytering. En tredje åtgärd för att öka antalet hemvärnssoldater är att öka antalet värnpliktiga till korttidsutbildningen i väntan på att utbildningen av de så kallade territorialförbanden kommer igång i en större omfattning. Det kan vi göra . Det finns flera goda förslag om att stärka hemvärnet, och jag hoppas verkligen att regeringspartierna i sina anföranden tar upp hur de ser på hemvärnets viktiga roll och hur den ska tillvaratas och utvecklas. Omfattningen av Försvarsmaktens övningsverksamhet har varierat starkt . Det har varit från en period av upprustning efter med många och stora övningar fram till järnridåns och kommunismens fall med en stark nedrustningstrend som lett till betydligt färre och mindre övningar. när säkerhetsläget i vårt närområde försämrats och vi förstärker vår försvarsförmåga kommer Försvarsmakten att behöva öva mer och i större övningar. Det är övningar som kommer att påverka oss på olika sätt. har både och plan‑ och bygglagen förändrats på ett antal avgörande punkter, till exempel när det gäller störande verksamhet. Det har inneburit att det har blivit allt svårare att bygga i till exempel bullerutsatta miljöer. Verksamheter som till exempel Försvarsmakten har därför blivit mer restriktiva när det gäller att tillstyrka nybyggnationer av olika slag i sin direkta närhet. Flera av våra garnisonsorter ligger i tillväxtkommuner där bostäder måste byggas, och det är inte heller helt ovanligt att Försvarsmaktens övnings- och skjutfält ligger mycket nära växande befolkningscentrum. När det gäller Försvarsmaktens skjutfält har Försvarsmakten med stöd i blivit mer restriktiv och har tydligt meddelat vilka så kallade influensområden man anser sig ha i anslutning till sina övnings- och skjutfält. Dessa områden kan bli stora och förhindra att attraktiva och nödvändiga bostadsområden kan bli verklighet. Ett influensområde kan beskrivas som ett område som berörs av omgivningspåverkan från militär verksamhet. Ett influensområde är ett område inom vilket åtgärder som exempelvis ny bostadsbebyggelse kan påverkas av, eller i sin tur påverka, verksamheten inom området. Här uppstår, herr talman, ett problem när man ska tillämpa på bullerområdet. Principen är att verksamheten vid klagomål måste minska sitt buller. I bästa fall innebär det begränsningar av verksamheten, och i värsta fall måste den kanske upphöra. Om Försvarsmakten tillåter nybyggnation inom ett influensområde vid ett skjutfält och de nyinflyttade upplever verksamheten som störande infinner sig naturligtvis risken att skjutfältet måste stängas. Ett sätt att tillgodose både Försvarsmaktens behov av övnings- och skjutfält och kommunernas behov av ny mark är att göra bullerregler dispositiva för Försvarsmakten tillsammans med servitut. Problemet är att inte tillåter detta. Det är därför nödvändigt med ett omtag, och vi måste komma tillbaka till ett läge där vi ser försvaret av vårt land som en naturlig del av vår vardag. Det innebär att vi måste acceptera att det låter när Försvarsmakten övar. Det går med rådande lagstiftning att använda sig av servitut, men bara inom nivåer. Med andra ord är det fortfarande uppsatta gränsvärden som gäller oavsett vad som avtalats i ett servitut. Rimligen borde Försvarsmaktens behov gå före om de boende tecknat servitut, det vill säga är medvetna om och accepterar bullret. Därför anser att möjligheten borde införas att göra bullerregler dispositiva för Försvarsmakten i samband med servitutstecknande. På det sättet skulle vi kunna säkra både Försvarsmaktens möjligheter att öva och våra kommuners möjligheter att bygga bostäder. Menar vi allvar med att bygga ett starkt försvar måste vi göra det tillsammans med kommuner, regioner och medborgare. Slutligen vill jag lyfta upp möjligheten att ändra lagstiftningen så att Försvarsmakten i avvaktan på slutgiltigt besked om miljöprövning ska få möjlighet att bedriva övningsverksamheten interimistiskt. Detta är utifrån det försämrade säkerhetsläget, att behoven ökar i en växande krigsorganisation samt de långa ledtiderna för handläggning vid ansökan om miljötillstånd. Även i den här frågan hoppas jag få en kommentar i ett anförande från någon av ledamöterna från regeringspartierna. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 4. 18 (SD): Försvarsberedningen är också inkallad, och det blir fysisk träning . Men det skadar inte i dessa tider. I vilket fall som helst lägger sig pulsen lite grann om . Jag tänker naturligtvis kommentera våra försvarsfrågor, men jag kan inte undvika att börja med att kommentera den situation som råder just nu med coronaviruset. Frågan hör inte riktigt till ämnet, men trots allt. Vi kommer att diskutera frågan i kommande debatter när vi bland annat ska gå igenom krisberedskapen, men jag tycker att man kan rikta kritik – och det riktas kritik i tidningarna – mot olika myndigheter. Det stora problemet, herr talman, är en total avsaknad av förtänksamhet och scenarioplanering. Varför spelar man inte upp olika scenarier? Spelledare för att driva olika scenarier kan man mycket väl hämta i Försvarsmaktens mycket duktiga officerare. Den som roar sig med att titta på videosändningar kan se att vi i den här talarstolen i kammaren talat om både krig och pandemier. Det gjorde vi till exempel . Då kan vi vidta de åtgärder som ett spel av ett scenario kan frambringa: Vad gör vi då? Sedan finns en beslutsgång, naturligtvis kopplad till ekonomi. Men vi har inte vidtagit åtgärder. Därför bör kritiken i första hand riktas mot de ansvariga politiker som uraktlåter att handla och struntar i scenariospelet. Därför finns inga möjligheter att leda verksamheten. Jag kommer att återkomma till dessa frågor när vi pratar om krisberedskapen, men jag kände ett behov av att nämna dessa frågor. Där finns det stora problemet. Försvarsberedningen har återinkallats. Där tycker jag att försvarsministern så här långt har gjort ett alldeles utmärkt arbete. Alla partier deltar, och sekretariatets nyckelpersoner är med. Vi hade ett möte i går, och vi har haft ett möte fram till . Mötet är ajournerat och återupptas . Det är mycket bra jobbat av försvarsministern. Han har varit lyhörd för de önskemål vi har haft. Vi har också kommit överens om att under resans gång fram inte gå ut öppet och berätta om alla våra diskussioner och vad vi gör. Det har lovat att förhålla sig till. Men jag kan säga så mycket att vi pratar om en budget. Försvarsministern har själv nämnt, och vi andra nämner , 91,6 miljarder – alltså priskompenserat för det tidigare beslutet på 84 miljarder. Det civila lämnar jag nu därhän men återkommer till senare, herr talman. Med detta sagt startar vi nu arbetet, och det är viktigt att titta på hur och på vilket sätt Försvarsmaktens delar skiljer sig. Ja, man saknar pengar – 55–60 miljarder. I den öppna redovisningen bör man tänka på att i de 55–60 miljarderna har Försvarsmakten inte räknat med någon som helst priskompensation. Man borde särredovisa att under förutsättning att det inte blir en priskompensation saknas så mycket pengar. Den priskompensationen löper som en brist även 2025–2030. Hur ser då vårt partis inriktning ut innan dessa förhandlingar börjar eller går i mål? Vi har som långsiktig målsättning, herr talman, att Försvarsmakten ska ha av bnp 2030. Det är inga nyheter; det har vi sagt , och jag tror att det finns en bred majoritet för att gå . Vad får detta för konsekvenser? Ja, oavsett vad vi kommer fram till i Försvarsberedningen hamnar vi ju i ett beslut. Ska vi tillföra mer medel? Det vi vill att Försvarsmakten ska ha som mål är Värnkraft, Försvarsberedningens rapport. Det är målet. Vilka medel behövs för att nå målet? Där har vi ekonomin som en mycket viktig punkt. Sedan ger man långsiktighet till Försvarsmakten: Ni disponerar uppskattningsvis av bnp 2030. Lägg upp en tidsplan för att införa eller nå målet – delmål och mål! Så arbetar , herr talman. Det innebär att man kontinuerligt redovisar hur det går för att nå målet värnkraft. Motsvarande mål på den civila sidan är motståndskraft, men det lämnar vi till nästa debatt. Så vill vi föra denna politik mer praktiskt. Då blir det långsiktighet. Sedan ska vi hantera de andra frågorna med delmål. Det kommer att bli förändringar. Försvarsmakten kanske tycker att de beslut som politikerna fattar inte är riktigt rätt – tänk om vi fick göra så här i stället! Det kommer alltid att finnas flexibilitet i detta, herr talman. På det viset tror jag att vi får bättre ordning och konsekvens i uppbyggandet av det militära försvaret. Vi har i detta nämnt etableringen av förband, men det tänker jag hoppa över med tanke på den överenskommelse vi gjort. Jag stryker det. Däremot känner jag stor oro över de signaler som kommer om att man inte tänker utbilda i . Man tänker inte fortsätta med värnpliktsutbildningen. Det är en mycket viktig bit för att kunna rekrytera till hemvärnet. Varför gör man detta? Jag säger inte att det är sant; jag säger bara att jag har bibringats den uppfattningen av ledande politiker där uppe. Det oroar mig, och jag kommer att återkomma till det. Jag tänkte gå in på något som berör Försvarsmakten, och det är att det nu är viktigt att skaffa en civil överbefälhavare – det har vi också motionerat om – och att knyta den och de olika civilbefälhavarna till , som leder och samordnar och ser till att de civila regionerna jackas ihop med de militära så mycket som möjligt genom att ge bland andra landshövdingarna planeringsansvar. Det tror jag är en viktig bit inom ramen för ett totalförsvar som avsevärt påverkar försvarets möjligheter och styrka och beredskap. 19 (C): Det är inte utan att vi befinner oss i en väldigt annorlunda tid i och med denna coronakris. En pandemi som går över världen sätter verkligen spår i hur vi reagerar just , och det är svårt att prata om något annat. Men här har vi ett ämne, det militära försvarets uppbyggnad, som faktiskt hänger tätt ihop med det som coronakrisen lär oss , nämligen vilket sårbart samhälle vi har. Jag värnar särskilt mina föräldrar just , och jag vet att andra har precis sådana värderingar. Men det hindrar inte att vi byter några ord om det som vi ser är kopplat till försvarsförmågan. För mig blir en sak tydlig. Det krig som kan tänkas komma är ett hybridkrig. Det är inte jättesvårt att föreställa sig att en främmande makt släpper ut ett virus liknande som man själv förberett och skapat ett vaccin mot, men man släpper inte vaccinet. Man kombinerar detta med ett krigshot som gör att vi får stängda transportvägar. Vi har ju lärt oss under den här krisen att det är som är fabriken i världen, så avstängda transportvägar skulle göra oss sårbara. Föreställer man sig därtill lite sabotage av elförsörjningen som också stänger kommunikationsvägarna förstår man att ett kommande krig verkligen inte avgörs på slagfältet, utan det avgörs på helt andra spelplaner. Dagens debatt om militära frågor är aktuell, men det är en lite märklig situation vi hamnat i. Det har ju varit bristande synkronisering mellan Försvarsmakten, Försvarsdepartementet och Försvarsberedningen. När Försvarsberedningen jobb lämnade en väldigt väl genomarbetad rapport, , sa Försvarsmakten att det diffar med 60 miljarder. Det gör att det blir svårt att hantera detta – svårt för alla, faktiskt. Men ska vi göra det bästa av det och komma i mål. Jag tänkte redovisa tio utgångspunkter i den förhandling som startat i går och för att visa hur vi tänker. Den första utgångspunkten för vår del är att vi ser att det försämrade världsläget gör att vi måste öka försvarsförmågan. Det är viktigt att slå fast detta här och . Kombinationen av hybridkrigföring, gråzonsproblematik och militärteknisk utveckling gör att hotet är på riktigt, till exempel i . Vi behöver ha ett bättre försvar för att klara ett väpnat angrepp. Den andra utgångspunkten har är att vi vill genomföra hela Värnkraft. Det är vår ledstjärna. Jo, det är ett bra förslag, en bra helhet. Alla står samlade bakom det, och det är faktiskt färdigförhandlat. Det är värt rätt mycket jobb. Den tredje utgångspunkten är att vi kräver ut maximalt av de pengar vi satt in för dessa insatser. har varit ledande i att förhandla fram de stora resurstillskotten till det militära försvaret. Det innebär att vi också vill få ut så mycket som möjligt av dem. Den fjärde utgångspunkten är att vi ser att vi behöver ett totalförsvarsbeslut . Vi behöver verkligen ha det. Vi måste se till helheten. Vi förstår i dessa coronatider att ett militärt försvar utan ett civilt försvar inte är värt mycket. Vi har så stora brister i det civila försvaret att det verkligen behövs ett samlat beslut om vi ska få upp landets totalförsvarsförmåga. Den femte utgångspunkten är en följd av det förra jag sa. Vi behöver få fram pengar i budgeten till det civila försvaret. Något annat finns liksom inte. Annars blir det inte trovärdigt. Vi behöver få fram pengar till civilförsvaret. Lärdomar av gör att vi ser hur sårbara vi är till exempel i fråga om försörjning av läkemedel och livsmedel, som bygger helt på transporter in. Den sjätte utgångspunkten är att vi vill ha en bred överenskommelse, så bred vi kan, mellan partierna. Det förutsätter givetvis att vi har seriösa partier som vill vara med på en uppgörelse och sätter landets bästa före sitt partis bästa. Vi har tyvärr sett tendenser till motsatsen i andra frågor. Kommande försvarsfrågor förutsätter att partierna verkligen vill vara med. Varför vill vi ha en bred överenskommelse? Jo, vi förstår att det tar väldigt att bygga upp militär förmåga. Vi pratar i praktiken framåt. Det beslut som ska sys ihop sträcker sig förmodligen men kommer väldigt tydligt att påverka de kommande femton åren. översatt till politik är fyra regeringsperioder. Under fyra regeringsperioder är det stor sannolikhet för att vi kommer att byta regering , och vi måste därför ha ett brett beslut om detta ska fungera och vara stabilt framåt. Den sjunde utgångspunkten är att vi vill ha ett hela-landet-perspektiv. Vi behöver ha en utveckling av hemvärnet; har berört detta, och jag stöder mycket av det han sa. Det handlar för hemvärnets del om att klara personal- och materielförsörjning. För att lyckas med detta behöver vi rätt fort komma upp i 8 000 värnpliktiga. Och för att lyckas med det behöver ha ett tredje rekryteringskontor för mönstring på plats rätt omgående. Annars blir det inte möjligt. Hela-landet-perspektivet handlar också om att vi behöver ta höjd för att klara olika klimatscenarier. Jag tänker inte minst på att olika delar av landet behöver ha en klar subarktisk förmåga. Hela försvarsutskottet var för inte så länge sedan i och lärde oss väldigt väl vad norrmännen är duktiga på. Vi behöver bygga vidare och bygga ihop , och när det gäller subarktisk förmåga. Att få ett hela-landet-perspektiv är också bra för folkförankringen och kommer bland annat att underlätta personalförsörjningen. åttonde prioritering handlar om markstridskrafterna. Det är nu dags att prioritera armén, precis som Försvarsberedningen har sagt. Det handlar om förbands- och utbildningsstruktur. Armén har stått tillbaka , och vi behöver en bättre balans för att klara vår totala försvarsförmåga framöver. Detta innebär bland annat att vi måste få fler nya regementen på fler ställen i landet. Den nionde utgångspunkten är att vi måste hitta något slags balans mellan stora materielinköp och personalförsörjning. Vi kan inte lägga alla pengar i påsen på stora materielinköp, som vi faktiskt har gjort . Vi är otroligt materieltunga jämfört med andra länder. Vi måste också förstå att utan personal har vi i praktiken inget försvar. Personalfrågan måste alltså ges ett ökat fokus. Det handlar om att bli attraktiva arbetsgivare och få till rimliga villkor. Vi tror också att vi, som en del i att öka försvarets attraktionskraft, bör höja målsättningen gällande andelen kvinnor. Den sista punkten är att vi ser att vi måste ha ett försvar som är en bättre integrerad del av samhället, det vill säga att vi möjliggör samexistens i till exempel vindkraftsfrågan. blockerar Försvarsmakten av yta och sätter stopp för vindkraft där – det är inte rimligt. Precis som är vi inne på att vi måste ha en ny lagstiftning som möjliggör samexistens för försvarets anläggningar och övningsområden på ett annat sätt än . Vi i kommer att vara väldigt aktiva i denna förhandling, och vi kommer att ta vårt ansvar så att vi får till ett totalförsvarsbeslut . Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 12. 20 (V): Hej till alla er som sitter och lyssnar hemma! Vi hoppas alla härifrån att ni tar väl hand om er och inte glömmer att tvätta händerna ofta. Vi lever i en mer sårbar värld; jag tror att det är uppenbart för oss alla i dessa tider. Det är en värld som kan kännas skrämmande men som vi har stora möjligheter att påverka till det bättre och att göra både lugnare och fredligare. har vi dock fått fler och fler bevis på att världen inte är så lugn som vi skulle vilja. debatterar vi en stor mängd motioner under den väldigt breda rubriken ”Militära frågor”. Jag hade hellre sett att detta block hade kallats till exempel ”Försvarets klimat- och miljöfrågor”, för det är precis där jag vill lägga fokus i denna debatt. Jag vill redan nu meddela att jag yrkar bifall till reservation nr 7. lade fram en motion som heter Försvarsmakten, klimatet och miljön – en bred och mycket bra motion som tar upp många olika miljöfrågor kopplade till försvarsverksamheten. Det här året kör vi på samma tema, men den här gången handlar vår miljö- och klimatmotion specifikt om , en sjö som kräver mycket mer av vår uppmärksamhet och vår handlingskraft. Miljöfrågorna och klimatförändringarna är vår tids stora ödesfråga. Det kan inte finnas någon, vare sig här i eller bland er som lyssnar hemma, som inte förstår att vi står inför stora utmaningar med de klimatförändringar vi ser och att vi människor har gjort och fortfarande gör stora skador på vår miljö. Alla människor och hela samhället måste ta ansvar för en omställning i mer hållbar riktning. Detta gäller också alla myndigheter, som ska göra sitt för att hindra klimatförändringarna, och det gäller även Försvarsmakten. Klimatförändringar och naturkatastrofer är ett allvarligt hot mot både landets och invånarnas säkerhet. Vi har sett många exempel på bränder, översvämningar och torka, och vi vet att vi detta kommer att ske mer framöver. Runt om i världen ser vi att naturkatastrofer och klimatförändringar är en av grundorsakerna till krig och konflikter. Att motverka klimatförändringarna är därför att arbeta för en fredligare och säkrare värld. är dricksvattentäkt för 280 000 personer, ett antal som förmodligen kommer att öka framöver. Det är en unik miljö för både djurliv och växtlighet och ett uppskattat turistmål. Men är också ett stort övningsfält för Försvarsmakten, som använder området runt, över och i för flygövningar. Det finns önskemål om att flyga och skjuta ännu mer. Detta får såklart konsekvenser för livet vid och kring . Gammal ammunition ligger kvar på botten, och ny ammunition tillkommer i sjön . Det finns ett stort engagemang hos boende runt omkring för att begränsa flygövningarna och rädda vatten. föreslår därför att det tas fram en handlingsplan för att minska de föroreningar som de militära övningarna i och över ger upphov till. Vi behöver ta tag i frågan om att sanera och se till att vattenkvaliteten blir bättre. Det finns fler övnings- och skjutfält i som behöver saneras och städas upp, och jag vet att detta är en verksamhet som pågår. Men vi behöver intensifiera detta, och är som dricksvattentäkt prioriterad och mest akut. Vi menar att Försvarsmakten måste ges goda förutsättningar att öva, men vi måste också sätta miljö- och klimatfrågorna högst upp på dagordningen. Det finns ingen annan möjlighet om vi ska kunna stoppa de klimatförändringar vi ser och inte lämna över en alltför förstörd miljö till kommande generationer. 21 (KD): debatterar vi militära frågor, och jag vill direkt passa på att säga att jag självfallet står bakom alla reservationer men för tids vinnande yrkar bifall endast till reservation 3 under punkt 1. har varit utanför krig . Detta är något fantastiskt, och vi hoppas verkligen att det ska få förbli så. Men det är ingen naturlag. Jag var ute på resa med Försvarsberedningen för ganska exakt . Vi var bland annat i , där vi besökte ett militärsjukhus. Vi gick ronden där, kan man säga. För mig, herr talman, var det väldigt skrämmande att se. I ett rum träffade vi bland annat på en soldat som hade fått en bra bit av sitt ben bortskjutet och en annan som hade trampat på en mina. Detta är alltså i . Det är ett lågintensivt krig som pågått , men ändå dör tio personer . För mig är det viktigt att inse att vi måste stärka vårt försvar. Vi kan inte ta för givet att vi alltid ska kunna hålla oss utanför, och därför är det viktigt att försvaret stärks. Om vi har ett starkt, fungerande försvar ökar möjligheterna och chanserna att vi aldrig behöver nyttja det. Jag ingår i Försvarsberedningen, och vi har jobbat . Vi har tittat på hur hotbilden mot ser ut men också på vad som behöver stärkas, både civilt och militärt. För att nämna något om det civila försvaret är det två sidor av samma mynt. Bland andra har visat att vi hade världens kanske bästa civila försvar, och inte minst nu under den pågående coronakrisen ser vi att det hade varit bra att ha det. Då hade vi möjlighet att ta emot sårade, och vi hade många respiratorer som hade varit bra att ha . vill vi inpränta: Gör inte om misstagen! Det som skedde var att den eviga freden tycktes rulla in, och så lade vi ned mycket av vårt försvar, inklusive det civila försvaret. Vi måste inpränta att detta inte ska göras igen. Vi måste se till att vi har ett land som klarar vackert väder men också dåligt väder, kriser och i värsta fall krig. Därför är det viktigt att de förslag som Försvarsberedningen lagt fram när det gäller motståndskraft och det civila försvaret nu genomförs. har redan budgeterat över en halv miljard för att detta ska kunna genomföras. Tyvärr har förslagen än så länge hamnat i regeringens byrålåda och inte blivit verklighet. är det hög tid att vi sätter fart och genomför dem så att vi kan klara det civila försvaret. är ett föregångsland här. Jag kan nämna en sak: De har exempelvis möjlighet att klara matförsörjningen . I klarar vi oss kanske . Detta måste nu förstärkas. När det gäller det militära försvaret, som det handlar om , hade Försvarsberedningen en mängd förslag. Inledningsvis sa vi bland annat att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. kommer oundvikligen att påverkas om en väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Därför är det viktigt att dimensionera och utforma ett försvar som kan möta ett väpnat angrepp mot , inklusive krigshandlingar på svenskt territorium. Detta var alla partier i Försvarsberedningen överens om. I väntan på stöd måste ha förmåga att klara svåra störningar och försvara sig på egen hand. Vi tittade oss i spegeln och sa också att Försvarsmakten har väsentliga begränsningar i förmågan att möta ett väpnat angrepp och att dagens krigsorganisation i grunden inte är utformad för att möta ett väpnat angrepp. Vi sa att vi nu måste få se en förstärkning inom logistik, ledning och andra stödfunktioner som gör att Försvarsmakten fungerar vid ett krig. Vi hade förslag om utökningar inom armén, flygvapnet och marinen. Något som också är viktigt är att se till att det blir fler värnpliktiga så att förbanden kan fyllas upp. Det är just detta som ger militär förmåga: att förband fylls upp med rätt materiel och övar. Det är detta som har missats historiskt sett – att man har sparat in på övningar. Detta är olyckligt, för det är det som skapar militär förmåga. När det gäller armén sa vi att det är viktigt att vi får tre mekaniserade brigader.