prot · H80933 · 2020-11-11 00:00:00 — Mot denna bakgrund välkomnade jag och rapport om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram samt den skrivelse från regeringen som denna rapport genererade och som vi nu debatterar. Det framgår bland annat, vilket tidigare talare nämnde, att samlade bedömning av samverkansprogrammen är att förutsättningarna för effektivitet genomgående är svaga. Den utförliga kritik som återfinns i rapporten styrker därför den problembild som jag precis beskrev, varför vi föreslår att bör ge regeringen till känna att regeringen bör lägga fram förslag om krav på effektivitetsmål för samverkansprogrammen. Vidare föreslår vi, tillsammans med och , förtydliganden i regleringsbrev och utvärdering av program, detta eftersom flertalet problem som har funnit enligt dem i hög grad är hänförliga till regleringsbrev, varför dessa behöver ses över och förändras. problematiserar bland annat att det råder otydligheter i regleringsbreven till myndigheterna rörande samverkan, programportföljens sammansättning och programformen – det mesta, med andra ord, att det saknas kontinuerlig dokumentation av överväganden om ansvarsfördelning och organisering och att det finns brister i hur uppdragen är formulerade och så vidare. Gällande vår syn på behovet av bättre utvärdering av programmen härrör den från att anser att bristerna i utvärderingen försämrar möjligheterna till effektivitet i programformen. Att det är svårt att utvärdera är dock inte så märkligt givet att myndigheterna, enligt , inte har dokumenterat sina egna överväganden vid beslut om fortsatt finansiering av vissa program. Det minsta som kan begäras torde rimligtvis vara att man dokumenterar varför man fortsätter att spendera offentliga medel på program vars effektivitet och existens kan ifrågasättas från första början. Därför anser vi att bör ge regeringen till känna att den bör inleda en grundlig utvärdering av genomförda samverkansprogram och säkerställa att de samverkansprogram som aviserades omfattas av uppföljning och utvärdering i enlighet med näringsutskottets tidigare uttalande, i linje med rekommendationer. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Jag är fullt medveten om att regeringen i sin skrivelse gör anspråk på att bemöta den kritik som kom med i sin rapport. Jag är också medveten om att flertalet partier i denna kammare finner det vara dugligt så, men detta är långt ifrån tillräckligt enligt oppositionspartierna , . Vi motsätter oss inte regeringens förslag till åtgärder utan anser endast att vi utöver dessa också är i behov av justeringar i regleringsbrev, effektivitetsmål och systematiska utvärderingar. Vi måste göra vårt yttersta för att säkerställa att offentliga medel inte slösas bort, och jag finner det direkt anmärkningsvärt fru talman, att varken regeringen eller regeringspartiernas företrädare i vill göra just det. 52 (KD): har granskat statens satsningar på strategiska samverkans- och innovationsprogram och lämnat ett antal rekommendationer vad gäller det fortsatta arbetet inom , , och Formas. har i sin granskning framfört olika synpunkter och också ganska skarp kritik och medskick. Detta gäller både regleringsbreven, det systematiska uppföljningsarbetet och avsaknaden av en sammanhållen utvärderings- och prövningsprocess som varken är knuten till programformen eller till de enskilda programmen. Man pekar även på att det finns otydligheter i regleringsbreven till berörda myndigheter om hur de ska välja program och hur myndigheterna ska samverka med varandra, att det finns brister i hur uppdragen är formulerade och att gränserna för myndigheternas ansvar är otydliga. Även samverkan mellan myndigheterna är otydlig när det gäller programportföljens sammansättning och programformen i dess helhet. Granskningen visar dessutom att formuleringar i den aktuella forskningspropositionen och regleringsbrev inte hänger ihop. Här riskerar man att skicka dubbla signaler vad gäller programmens tillämpningsområden. påpekas att det saknas kontinuerlig dokumentation av överväganden om organisering och ansvarsfördelning inom programmen, vilket försvårar att skapa en överblick över programmen. Vi menar att regeringen måste säkerställa att bristerna i regleringsbreven åtgärdas i enlighet med de rekommendationer som ger. Tydliggörandena bör omfatta myndigheternas enskilda och gemensamma ansvar för programformen som helhet, samverkan mellan myndigheterna samt prioritering av innovationsområden. Listan är ganska lång, och vi anser att regeringen borde ta till sig mer av den skarpa kritiken. Regeringen anger att den kommer göra en översyn av myndigheternas regleringsbrev och instruktioner i syfte att uppnå en ökad tydlighet för uppdraget. Detta är välkommet, men med den skarpa kritik som riktas i rapporten menar vi att de åtgärder som regeringen aviserar inte räcker. Vi yrkar därför bifall till reservationen i betänkandet. 53 (S): om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Vi debatterar näringsutskottets betänkande 7 om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag vill även tacka för rapporten. Målet med regeringens samverkansprogram är att identifiera innovativa lösningar på våra stora samhällsutmaningar samt att bidra till svensk konkurrenskraft. I samverkansprogrammen finns näringsliv, akademi, det civila samhället och offentliga aktörer. Detta är ett arbetssätt som ska ta bort stuprör och i stället låta oss få hängrännor. Det är fyra teman som utgör grunden för samverkansprogrammen . Det är näringslivets klimatomställning, där ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Näringslivet står nämligen för en betydande del av utsläppen som de är en avgörande del av lösningen. Det är kompetensförsörjning och livslångt lärande, där klimatomställningen, digitaliseringen och förbättrad hälsa kommer att ställa högre krav på kompetens. Därmed kommer arbetsuppgifterna att förändras. Det är näringslivets digitala strukturomvandling. Samverkansprogrammet ska bidra till att digitaliseringen i ökad utsträckning leder till affärsnytta, innovationer och lösningar på samhällsutmaningar. Det är hälsa och life science. ska vara en ledande life science-nation som bidrar till att förbättra hälsa och livskvalitet hos befolkningen, säkerställa ekonomiskt välstånd och utveckla landet vidare som en ledande kunskapsnation. Det finns nu 17 strategiska innovationsprogram som finansieras av , och Formas. Vad är det då för program? Jo, det är bland annat Bioinnovation, som främjar en biobaserad ekonomi med målet att skapa förutsättningar för förädlingsvärde och konkurrenskraft. Det är Drive , som skapar framtidens mobilitetstjänster baserade på uppkopplade, självkörande och delade fordon. Det är Infrasweden2030, som stöder innovativa produkter och produktionsmetoder för en klimatsmart transportinfrastruktur. Det är Innovair, som är nationella strategiska innovationsprogram för flyg. Det är Sakernas internet, som arbetar för att ska bli ledande i att utnyttja fördelarna med att saker och människor förses med inbyggda sensorer och processorer. Det är Medtech4health. Det är Metalliska material. Det är , som handlar om dataanalys i industriella värdekedjor. Det är Produktion2030. Det är Re:source, som fokuserar på att utveckla cirkulära, resurseffektiva materialflöden. Målet är att uppnå en hållbar materialanvändning där vi håller oss inom planetens gränser. Det är SIO Grafen, som arbetar för att ska bli ett av världens tio främsta länder på att utnyttja materialet grafen och säkerställa industriellt ledarskap. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Det är SIP Lighter, som är ett av de största konkurrensmedlen för svensk industri med en tydlig trend – att framtiden kräver låg vikt. Det är Smartare elektroniksystem. Det är Smart Built Environment. Det är Innovation, som ska bidra till hållbar tillväxt och stärka den svenska gruv- och metallutvinnande industrins konkurrenskraft. Det är Swelife. Och det är Viable Cities – med it och digitalisering påskyndar vi omställningen till hållbara energisystem för städer. Varför säger jag detta? Jo, det gör jag för att jag vill att alla ska höra att detta är viktigt på riktigt och superspännande. Jag är väldigt glad att det finns experter på områdena i alla dessa olika program. ska vi dock diskutera hur effektiva dessa samverkansprogram och strategiska innovationsprogram är och styrningen av dem. Det är det som handlar om. bedömer att det finns brister i förberedelser, utvärderingar och dokumentation. Regeringen svarar att man avser att göra en översyn av myndigheternas regleringsbrev och instruktioner inom ramen för den ordinarie beslutsprocessen för att se hur en ökad tydlighet kan uppnås. Regeringen har den här mandatperioden utformat ett arbetssätt som möjliggör systematiska uppföljningar och utvärderingar av de pågående samverkansprogrammen. Denna utformning har gjorts i dialog med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Regeringen instämmer också i att myndighetsuppdrag inom framtida innovationssatsningar bör ges med så goda tidsramar som möjligt för att myndigheterna ska få utrymme för förberedelse och planering för genomförandet av uppdragen. Regeringens ambition är och kommer även i fortsättningen att vara att ge så goda tidsramar som möjligt vid uppdrag till myndigheter, givet alla faktorer som måste tas i beaktande inför nya innovationssatsningar. Med anledning av har regeringen också inhämtat myndigheternas synpunkter på slutsatser och rekommendationer i de delar som riktar sig till vissa myndigheter och avser att följa upp hur dessa omhändertas bland annat i samband med de årliga myndighetsdialogerna. Detta välkomnar vi. har gått från att vara ett av fattigaste länder, där väldigt många av våra släktingar lämnade landet för att söka lyckan i andra länder, till att bli ett av de mest välmående och innovativa länderna i världen. Drivande bakom denna utveckling har varit bland annat innovationer och ständig förnyelse. För att behålla denna tätposition måste vi som land se till att genomföra förändringar som ingen annan har gjort tidigare. Allt som oftast gör en revisionsrapport att vi egentligen vill ha svar på fler frågor än det avgränsade område som har utrett. Denna rapport svarade inte alls på om är framgångsrikt som innovationsland. Då får man titta på andra rapporter. Då kan man se att enligt är nummer ett i EU. Enligt FN:s är på andra plats i världen. Och enligt Bloomberg är nu på femte plats i världen. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Med detta sagt finns det ständiga förbättringar att göra. Det finns ingen tid att vila sig i form. För ett litet exportberoende land som krävs det ett fortsatt strategiskt, uthålligt och hårt arbete. 54 (C): Staten har gjort stora investeringar i innovation, även i hur vi förstärker globala innovations- och konkurrenskraft. Det stannar inte heller med årets budget där de största forskningssatsningarna i görs. De områden som man har fokuserat på är bland annat bioekonomi med till exempel nya användningsområden för skogsråvara, men även framtida transporter, digitalisering i stor omfattning av industrin, gröna städer och mycket mer. Tanken är att satsningarna ska skapa en hållbar utvecklingskraft i hela landet, inte minst eftersom det finns en stor innovationskapacitet i regionala kluster och initiativ. Till detta ska också läggas att innovation sker lokalt och kanske i små företag. började i ett garage i . Vi har också tusentals andra företag i som startade som små, vågade utmana det existerande och har växt sig stora. Det är detta som dessa system är till för att ta hand om. Dagens debatt handlar om om de riktade satsningar som staten har gjort för att stärka den innovation som jag just talade om. Det som man har tittat på är samverkansprogrammen och de strategiska innovationsprogrammen, där det för övrigt finns ett samarbete mellan lärosäten, forskningsinstitut, näringsliv och offentlig sektor. Av rapporten framgår det tydligt att har en del synpunkter på hur regeringen har hanterat satsningarna, alltifrån otydliga instruktioner till ansvariga myndigheter, vilka myndigheter som ska ansvara för vad och vilka krav som ska ställas på uppföljning av satsningar, till hur utvärdering ska ske. Men det handlar också om tidsfrister, att man har tid nog för att genomföra programmen på ett effektivt och bra sätt. kommer alltså med både ris och ros, men även med konkreta förslag på förbättringar, inte minst för att skattepengar ska användas effektivt. Det är otroligt viktigt att vi alltid står upp för att skattepengarna ska användas effektivt. Regeringen verkar ha tagit till sig av det som har sagt och ger därför respons på vad man vill göra. Bland annat ska man med hjälp av myndigheten ta fram ett bättre arbetssätt för att kunna följa upp och utvärdera programmen. Ansvariga myndigheter ska ge återkoppling på sådant som man från regeringens sida upplever behöver bli tydligare. Man har också tagit till sig av kritiken om den snäva tidsfristen, som gjorde det svårt för myndigheterna att förbereda och planera programmen ordentligt. Det ser ändå ut som att regeringen faktiskt har lyssnat på den kritik som man har fått. Det skulle vi önska att man gjorde oftare. Men det är trevligt att det händer här. Självklart borde regeringen i alla sammanhang där man hanterar skattebetalarnas pengar vara noggrann och jobba med tydlighet, effektivitet och utvärdering. Men verkar det som om regeringen, med tanke på responsen på kritik, har tagit till sig av de förslag till förbättringar som har pekat ut. hoppas vi bara att det också kommer att synas i verkligheten och i de fortsatta satsningarna på området . om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Jag yrkar bifall till utskottets förslag om att lägga skrivelsen till handlingarna. 55 (V): Jag ska vara föredömligt kortfattad i denna ärendedebatt. Den handlar om om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram. Här litar vi faktiskt på att regeringen tar det som pekar på i beaktande. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet om att lägga regeringens skrivelse till handlingarna. 56 (L): Jag ska vara lite mer långrandig än ledamoten från var. Jag vill rikta ett tack till framför allt för en mycket bra och otroligt nödvändig rapport. har byggt upp ett ganska sunkigt system, kan jag helt ärligt tycka. Vi har ett av världens högsta skattetryck. Vi i dignar under ett av världens högsta skattetryck. Vi har en massa regelkrångel och byråkrati. Därför har vi en hel del hinder för innovation för entreprenörskap och för företagsamma människor. Vi har en hel del saker som står i vägen för att folk faktiskt ska kunna driva innovation och skapa värden och tillväxt med de innovationer som drivs fram. har vi byggt upp ett ganska stort bidragssystem. Med ena handen trycker vi ned och håller tillbaka företagsamma människor med tuffa regler, mycket byråkrati och extremt höga skatter. Med andra handen pytsar vi ut bidrag och olika stöd. Det är klart att detta system inte är särskilt effektivt om man vill se en hållbar tillväxt, innovationer och så vidare. Det kan ibland behövas lite stöd i vissa projekt – absolut. Men i grund och botten måste närings- och innovationspolitik bygga på avregleringar och skattesänkningar och på att hinder tas bort för företagsamma och innovativa människor, för entreprenörer. Det är faktiskt människor som inte är politiker som driver utvecklingen och inte politiska mål och lite bidrag här och där och lite stöd hit och dit. Jag är ganska stolt över det som den första alliansregeringen gjorde när det gällde att rensa upp bland regler och byråkrati. Den första alliansregeringen var väldigt ambitiös och framgångsrik i detta. Sedan tycker jag att man saktade ned lite för mycket och sänkte sin ambitionsnivå lite för mycket. Det är klart att vår politik i grunden måste handla om att göra människor fria – fria från höga skatter och fria från för mycket regleringar – och inte göra människor eller företag beroende av olika bidrag och stöd. Av det skälet borde den här rapporten kanske heta om en del av det bidragsindustriella komplexet eller något liknande, för det är klart att en hel del av de stöd vi delar ut inte är effektiva och inte fyller sitt syfte. Det hade varit bättre att lägga de resurserna på skattesänkningar och avregleringar – eller omregleringar, kanske vi skulle få säga i januariavtalet; vad vet jag. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Med det sagt, fru talman, tycker jag att man bör ta med sig att regeringen säger att den ska titta på de här frågorna och göra förändringar i rätt riktning. Jag tror att vi har ganska långt att gå. Det är klart att man kan fråga sig varför vi – inte vi i Liberalerna, kanske, men regeringen – övergick från en politik som handlade om att ta bort regelkrångel till det system som jag har beskrivit. Jag tror att det handlar om mycket av det som vi hört från talarstolen här . Det handlar om att om man pytsar ut pengar från politikens sida får man fina anekdoter om innovationer som man tänker sig att politiken har trollat fram. Som politiker kanske man får göra fina studiebesök. får se fräcka Powerpointpresentationer från olika delar av det bidragsindustriella komplexet på sitt kontor. Man får känna att man gör något som politiker, och det är ju lite härligt. Men sanningen är ju den att det inte är politiker eller – eller , för den delen – som driver innovationer i det här landet. Det är enskilda människor, entreprenörer, företagsamma människor, som skapar utveckling. Även om man får fina anekdoter här och där tror jag att om man är en sådan politiker som tycker om att visa fräcka Powerpointpresentationer och ta med sig någon bidragsentreprenör på en fin presskonferens och visa upp för världen, då ska man läsa den här rapporten och fundera över om det inte är så att vi behöver mycket tydligare uppföljning och effektivitet i systemen. Det är sant som sagts här tidigare att har många patent och innovationer. Det är bara det att de inte blir verklighet. De förverkligas inte och blir inte hållbara på marknaden när man försöker gå från att vara bidragsentreprenör till att vara entreprenör och en del av marknadsekonomin på riktigt. Det är vårt problem. Vårt problem är inte att vi har för få patent eller något liknande. Vårt problem här i är att vi inte skapar hållbara företag med de innovationer som förs fram, och det handlar om systemet som vi har byggt upp. Det finns en sak – säkert en bland flera – som vi faktiskt har subventionerat genom det här systemet. Då pratar jag lite bredare än om det har granskat, men eftersom har granskat en del av det här systemet hör det till debatten. Det finns en del där vi faktiskt har gjort framsteg, och det är den forskning som näringslivets forskningsinstitut har gjort. Den visar bland annat att företag som får stöd – i normala fall; vi pratar såklart inte om – är mindre produktiva och, hör och häpna, tar ut högre löner än företag som inte får stöd. Företag som själva har en idé och själva har drivkraft, entreprenörer som skapar värde på riktigt och inte är bidragsentreprenörer, är alltså mer produktiva och tillför mer värde till ekonomin men tar ut lägre löner. om sam-verkansprogram och strategiska innovationsprogram Vi lär få återkomma till frågan om det bidragsindustriella komplexet och hur vi ska ta bort en massa regelkrångel, byråkrati och andra hinder för entreprenörerna och sänka skatterna så att vi får till riktigt företagande och riktig innovationskraft. Då kanske tyvärr får lite färre fräcka Powerpointpresentationer att sitta och glo på på sitt kontor, men vi kanske får lite mer tillväxt i det här landet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 16 om återvändandeverksamheten betänkande 2020/21:SfU6 om återvändandeverksamheten (skr. 2019/20:191) 57 (S): ska vi debattera socialförsäkringsutskottets betänkande om återvändandeverksamheten. I en skrivelse redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och de åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning av rapporten – resultat, kostnader och effektivitet. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation nr 3 i betänkandet. En person som efter beslut om av- eller utvisning inte har rätt att vistas i ska återvända till sitt hemland eller till något annat land, i första hand frivilligt och på egen hand. Beslut om av- eller utvisning verkställs som huvudregel av . får dock lämna över ett ärende till för verkställighet om personen håller sig undan eller om det kan behövas tvång för att verkställa beslutet. beslutar i vissa fall om avvisning och ska då verkställa beslutet om inte personen självmant lämnar landet. Kriminalvården bistår både och med transporter och resebeställningar. har i granskningsrapporten granskat hur regeringen har styrt återvändandeverksamheten och hur myndigheterna har genomfört denna verksamhet . övergripande slutsats är att det finns tecken på bristande resultat, bland annat baserat på den relativt höga andel personer som inte återvänder efter att ett beslut om av- eller utvisning blir verkställbart. anser att myndigheternas uppdrag i vissa delar överlappar varandra och att det finns samordnings- och gränsdragningsproblem samt risk för effektivitetsförluster till följd av att en myndighet i vissa fall ska genomföra eller bära kostnader av beslut som en annan myndighet har fattat. rekommenderar därför regeringen att bland annat se över myndigheternas uppdrag och ansvarsfördelning. presenterade i sitt betänkande Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande ett liknande förslag om att regeringen borde ge Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera metoder och arbetssätt för att öka det frivilliga återvändandet. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att effektivisera , och Kriminalvårdens arbete med återvändandet. Utöver förslag på konkreta förbättringsåtgärder får redovisningen även omfatta rekommendationer till både regeringen och berörda myndigheter. Statskontoret ska löpande hålla informerat under uppdragets genomförande. Uppdraget ska redovisas skriftligen till regeringen , alltså 2021. Enligt regeringsbeslutet ingår det inte i uppdraget att se över ansvarsfördelningen i grunden eller att överväga en större organisationsförändring. Det anser vi är en rimlig avgränsning av uppdraget eftersom en förändring av ansvarsfördelningen, till exempel genom att flytta uppdrag mellan myndigheter eller bilda en ny myndighet, skulle ta stora resurser i anspråk men inte med säkerhet väsentligt förbättra resultaten eftersom många andra faktorer än ansvarsfördelning och organisation påverkar återvändandet. Dessutom gäller att även med en förändrad ansvarsfördelning skulle samordning och nära samverkan behövas mellan berörda myndigheter, givet myndigheternas kärnuppdrag och befogenheter. Vi tycker därmed att regeringen tagit kritik på stort allvar. Det kan också vara relevant att göra en jämförelse mellan förhållandena i och internationellt. har av återvändandeärendena avslutats genom att personer har lämnat . Det kan tyckas vara ett dåligt resultat, och resultatet ska naturligtvis vara bättre, men det är ändå en väsentligt högre nivå än EU-genomsnittet. –2020 har drygt 80 000 personer med beslut om av- eller utvisning registrerats som utresta från . Det kan vara bra att lägga till i denna diskussion att antalet asylärenden på grund av pandemin väntas bli det lägsta – ca 13 500. Låt oss hoppas att det då finns utrymme att koncentrera sig på den här typen av frågor. 58 (M): En hörnsten i en reglerad invandring är att den som nekats asyl ska återvända till sitt hemland. Beviljas man asyl ska man få hjälp och stöd för att bli en del av samhället. Nekas man asyl i ett slutligt beslut, inom ramen för en rättssäker process, ska man lämna landet. Dessvärre fungerar detta oerhört dåligt.