prot · H70970 · 2020-02-06 00:00:00 — har CVE gett särskilt stöd till de kommuner som berörs av återvändare från och och även intensifierat samverkan mellan berörda nationella myndigheter och kommuner i planeringen av insatser för denna målgrupp. Även operativa arbete mot våldsbejakande extremism på lokal nivå har utvecklats , bland annat genom ett utvecklat samarbete med Säkerhetspolisen. Samarbetet innebär till exempel ett förbättrat utbyte av underrättelseinformation. Navet i ett lokalt förebyggande arbete utgörs av sektorsövergripande samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter. tar Brå över uppgiften att fördela statsbidrag till organisationer, kommuner och regioner för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. ser regeringen även över om CVE:s roll ytterligare behöver utvecklas. Detta gäller även frågan om huruvida länsstyrelserna bör få ett uppdrag. i har lämnat ett förslag om att länsstyrelserna bör få ett regionalt samordningsuppdrag mot våldsbejakande extremism. Enligt finns det organisationer med kopplingar till extremistmiljöer som mottar offentliga medel genom såväl statliga som kommunala bidrag. Regeringen delar Säkerhetspolisens bedömning att offentlig verksamhet inte ska finansiera antidemokratiska aktörer. Förslagen i utredningen för bidrag till civilsamhället bereds just nu inom . Förslagen i utredningen syftar till att säkerställa att allmänna medel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Säkerhetspolisens yttrande kommer att vägas in i regeringens helhetsbedömning av utredningens förslag. 11 (L): Tack, justitieministern, för svaret på Liberalernas interpellation! Frågan om radikalisering och våldsbejakande extremism är ju tyvärr inte ny, och det går inte utan att vi kan läsa om det. Senast var det i , men det finns även andra medier som beskriver hur personer, organisationer, föreningar, församlingar och så vidare utmanar våra demokratiska värderingar och värden och försöker att radikalisera, uppmuntra, rekrytera och finansiera icke-demokratiska verksamheter i syfte att antingen planera eller finansiera ett terrorbrott eller finansiera resor till konfliktområden. har inte verksamhetsberättelse från Säkerhetspolisen presenterats , men det finns ingenting som tyder på att radikaliseringen och problemet med den inhemska extremismen minskar i – snarare utgör detta även fortsättningsvis ett oerhört stort hot mot svenska värderingar och svensk demokrati. Det är därför vi från Liberalerna återkommer med frågan om Center mot våldsbejakande extremism. Jag satt själv med i förhandlingarna både 2015 och 2017. Vi tyckte från starten att denna funktion, som kom efter den nationella samordnaren, inte ska ligga hos Brå utan hos . Jag får inte riktigt svar på frågan om regeringen tycker att man ska behålla funktionen hos eller om man kan tänka sig att flytta denna viktiga verksamhet för att jobba mer operativt och jobba mer i hela landet. Det finns bara en myndighet som har muskler och nationell, regional och lokal närvaro samt förmåga och kapacitet att faktiskt försöka upprätthålla en modell – en nationell modell, eller ett nationellt system – för att förstärka det lokala arbetet mot våldsbejakande inhemsk extremism. Jag har också ställt frågor om Säkerhetspolisens yttrande, som man lämnade här . Det förvånade mig att man i sitt yttrande till regeringen om detta med demokrativillkor och statsbidragshantering förordade ett slags kunskapshus. Detta skulle vara en ny funktion – ytterligare en funktion. När jag har följt arbetet som CVE, Center mot våldsbejakande extremism, har gjort har jag utgått från att detta uppdrag låg hos dem. Jag vill gärna få förtydligat av statsrådet hur han ser på att Säkerhetspolisen efterfrågar ytterligare en funktion. Varför vill inte regeringen flytta CVE-funktionen till ? Hur ser ministern på att Säkerhetspolisen efterfrågar ytterligare en funktion som i alla fall vi från Liberalerna har trott redan låg inom ramen för Brottsförebyggande rådets och CVE:s uppdrag? Generellt sett, fru talman, har vi drivit ett antal viktiga frågor, bland annat att CVE-funktionen ska ligga hos . Vi har varit pådrivande för att kriterier och villkor ska skärpas även för de statliga medlen – inte bara till trossamfunden, som det var tidigare, utan det gäller även det uppdrag som kommer. Vi har redan påpekat – och vi vill påpeka igen – att det också är viktigt att komma åt de regionala offentliga medel och de kommunala medel som betalas ut i form av föreningsbidrag. Det täcks inte riktigt in i detta förslag, menar vi. Vi har också efterfrågat en ändring i socialtjänstlagen för att ännu bättre dela information. Jag hoppas att dessa utredningar, och förslag till , snart levereras. 12 Justitie- och migrationsminister (S): Det är min bestämda uppfattning att Center mot våldsbejakande extremism utvecklas väl. Detta arbete bedrevs tidigare i kommittéform under temporära former. Det vi gjorde var att skapa en fast och permanent organisation. Vi ökade resurserna och såg till att det kom in fler anställda. Jag är stolt över den verksamhet som man nu bedriver, och jag följer den mycket nära. Ta bara alla kontakter som man har med kommuner; jag tror att man gjorde 79 kommunbesök . Vi vet att det finns en stor efterfrågan från kommunsektorn på stöd, råd och utbildning. Senast jag hörde om detta från SKR, alltså Kommuner och Regioner, sa de att CVE nu har kommit igång så bra med sin verksamhet att kommunerna inte ringer lika mycket till SKR utan i stället ringer till CVE när de vill ha råd och stöd. Då får kommunerna precis det stöd de behöver ha. Det är nämligen också min bedömning att CVE:s verksamhet är mycket uppskattad av de kommuner som CVE på olika sätt hjälper. Man hade ett särskilt fokus på återvändande och samlade till exempel 39 kommuner för en utbildningsdag just för att diskutera hur vi jobbar med återvändande utöver det polisiära – för att utreda om personen i fråga har begått några brott – och hur vi kan jobba mer brett med den sidan. Det handlar ju inte bara om återvändarna utan också om deras familjer, deras barn och allt annat som berörs i kommunerna. Man bedriver mycket utbildning, inte bara i . ordnade man till exempel fortbildningar i , och . Man har också en särskild stödtelefon för yrkesverksamma, dit exempelvis handläggare kan ringa för att få råd och stöd när de ska göra denna typ av avvägningar. Över 160 samtal ringdes ; det är mer än dubbelt så många som 2018. ligger man också i framkant när det gäller att återinrätta den orostelefon som fanns för anhöriga, som drevs av . Den kommer att starta igen . Det blir som kommer att bedriva detta, men CVE är med och finansierar det. efterlyser mer operativt arbete. Jag påstår att CVE bedriver det och att man bedriver det enligt de riktlinjer som man har fått av regeringen. Chef för Center mot våldsbejakande extremism är . Han har varit polis och jobbat operativt, framför allt mot organiserad kriminalitet. När vi rekryterade gjorde vi det just mot denna bakgrund. Jag ville ha en person med erfarenhet av operativt arbete inom polisen. Jag tycker att svarar väldigt väl mot de krav som vi ställde på ledningen för . Vad jag förstår har aldrig besökt CVE utan bildar sin uppfattning utifrån saker och ting han har läst i tidningen och drar slutsatser av det. Jag skulle uppmana att besöka CVE . Sätt dig med dem som jobbar där, , och gå igenom vad de faktiskt gör. Då tror jag att du kommer att få uppfattningen att de gör ett väldigt bra jobb. Jag tror att du kanske också kommer att få en annan och djupare bild av hur CVE arbetar rent operativt. 13 (L): Jag har inte besökt CVE, för det tog , en stor del av , innan de över huvud taget fick ett kansli på plats, började anställa medarbetare och så vidare. Men jag tar del av dokument och har jobbat med de här frågorna under åtminstone , både i Säpos tidigare insynsråd och i , då de hade ansvar för de här frågorna. Och vi har förhandlat med regeringen under om åtgärder mot terrorism och våldsbejakande extremism. Vi får också ta del av Säkerhetspolisens rapporter. Det som föranledde den här interpellationen var att Säkerhetspolisen yttrade sig till regeringen om att man ville att det skulle införas ytterligare en funktion, nämligen ett . Kunskapscentrumet skulle ge stöd och kunskap till myndigheter men också till kommuner för att de ännu bättre skulle komma åt de statliga, regionala och kommunala bidrag som vi fortfarande ser betalas ut till icke-demokratiska föreningar och organisationer men också personer. Detta visar, menar jag med bestämdhet, att CVE i den bemärkelsen inte har uppfyllt det uppdrag som jag trodde att CVE skulle ha vid inrättandet 2018. Men det aviserades på av . Det låter på ministern som att allting fungerar även när det gäller polisens operativa arbete. Då vill jag fråga justitieministern om han har läst som kom . Den underkänner totalt arbete mot våldsbejakande extremism på alla nivåer i samtliga besökta regioner. Det talar egentligen för att vi måste göra någonting när det gäller . Vi vill och vidhåller att den här funktionen ska föras över till . Men då måste funktionen, samordningen, implementeringen och genomförandet vara underrättelsebaserat, rättssäkert och effektivt. Samtliga funktioner, de operativa och lokala, måste fungera. Men det gör de inte . Jag hävdar med bestämdhet, stärkt av den tillsynsrapport som kom , att vi inte har något tillfredsställande arbete mot den lokala våldsbejakande extremismen. Tillsynsrapporten säger till och med att på de myndigheter och i de regioner där det finns riktlinjer är de inte kända ens av medarbetarna. Det innebär följaktligen att riktlinjerna för arbetet mot våldsbejakande extremism inte tillämpas i någon av de besökta regionerna. Det här är ett underkännande av den socialdemokratiska regeringen och ytterst justitieministern, som är chef för som har ansvar för såväl den brottsförebyggande som den ingripande och polisiära verksamheten, även om man inom regeringen fördelar verksamheterna på två statsråd. Ansvarsfördelningen måste ses över. Vår förmåga måste bli bättre, och CVE måste få ett mycket tydligare uppdrag. Jag hörde i statsrådets interpellationssvar att regeringen även ser över om CVE:s roll ytterligare behöver utvecklas. Då vill jag ha besked direkt om på vilket sätt det har tagits ett sådant beslut att se över CVE:s roll. Detta med länsstyrelserna tog vi upp i en interpellation till . 14 Justitie- och migrationsminister (S): Jag känner inte alls igen den bild som vill återge här. Det beror kanske på att jag så gott som har kontakt med myndigheter på olika nivåer, med rättsväsendets myndigheter förstås men också i ett bredare perspektiv. Min uppfattning är den att Center mot våldsbejakande extremism utvecklas på ett bra sätt. säger att han inte har besökt CVE. Han har väl inte ens träffat någon som jobbar på CVE, men han har ändå en mycket bestämd uppfattning om hur de jobbar och varför de borde jobba på ett annat sätt. Min uppmaning till är väldigt enkel: Åk till CVE, sitt ned med dem eller så och gå igenom hur de jobbar! Han kommer då att möta en oerhört kompetent personal som jobbar aktivt och operativt i hela landet, nedifrån och upp, skulle jag vilja påstå, med just de här frågorna. kan inte säga att han inte har haft tid att besöka dem eftersom de rekryterade personal . är vi inne i 2020, och CVE har varit up and running , åtminstone hela 2019, och kommit igång på ett väldigt bra sätt. Att Säkerhetspolisen vill utvidga sina ansvarsuppgifter ska inte tolkas som något slags misstroende mot CVE. Det gör i alla fall inte jag, utan jag tolkar det som att Säkerhetspolisen helt enkelt vill ha ytterligare instrument för att kunna göra de bedömningar som man måste göra. Det bejakar jag naturligtvis. Jag kan konstatera att både Säkerhetspolisen och polisen har fått betydligt större resurser för att jobba med just den här typen av frågor under vår regeringstid. Kommer vi att vidareutveckla, utvärdera och se över den här verksamheten? Ja, det kommer vi naturligtvis att göra löpande. Och jag utesluter inte att vi också gör organisationsförändringar . Men skälet till att vi inte lade detta på polisen 2017 var faktiskt att polisen inte ville det, för polisen var fortfarande 2017 fullt upptagen av sin stora omorganisering, där man slog ihop alla myndigheterna till en och samma myndighet. Det är något som för övrigt har blivit en stor framgång. Då sa polisen i sina remissvar till oss att det i det läget inte funkade för dem att ta hand om ytterligare en uppgift och organisation. Därför lade vi det på . Vi gör löpande utvärderingar. Det kan hända att vi behöver göra omorganiseringar, och då gör vi det. Men då ska man vara pragmatisk och se var den här verksamheten funkar bäst. Min uppfattning är den att CVE under de år som det har varit igång har stärkt arbetet mot våldsbejakande extremism väldigt påtagligt i . 15 (L): Sanningen är att inte heller Brå ville ha det här uppdraget, men gav dem uppdraget i alla fall. Det är alltså inget argument för att det inte lades på polisen. har det gått . Det är bra att ministern har kontakt med myndigheterna, men jag jobbar med de här frågorna som skolpolitiker. Jag träffar personal i och har återkommande tagit upp den här frågan i insynsråd i . Jag har också träffat kommuner som jobbar med de här frågorna på marken. Det är det som är skillnaden. har kontakt med sina generaldirektörer, och jag tar upp de här frågorna på markplan. Och inte minst de regionpoliser och lokalpolisområdeschefer som jag träffar lokalt, som jobbar med de här frågorna, bekräftar att det är en otydlig ansvarsfördelning mellan Säkerhetspolisen och polisen. Det bekräftas även i den tillsynsrapport som kom men som justitieministern uppenbarligen inte har läst. Där säger man att medarbetare inom fortfarande upplever att när det kommer till det som är temat för den här debatten, fru talman, nämligen arbetet mot lokal våldsbejakande extremism, finns det otydligheter. Det är oacceptabelt och beklagligt att ministern och regeringen inte visar något slags självkritik när det gäller detta viktiga politiska område, som i första hand gäller brottsförebyggande arbete men också stödet till polisen, och skolan. Det tycker jag är helt och fullt anmärkningsvärt. 16 Justitie- och migrationsminister (S): Jag vill återigen bara påminna om att när vi tillträdde fanns det en temporär verksamhet som bedrevs i kommittéform i form av en nationell samordnare. Det vi gjorde var att vi skapade en fast och permanent verksamhet för att förstärka arbetet mot våldsbejakande extremism. Vi sköt till nya resurser och såg till att fler anställdes. Vi har en ordning där kontakten med inte minst kommunsektorn är mycket bättre än vad den var tidigare. Med detta sagt är givetvis inte alla frågor lösta. Men jag påstår att det är väsentligt mycket bättre nu än vad det var när vi tillträdde . Detta ska man kanske ändå ha i minnet. Nej, det är riktigt att Brå inte ville att verksamheten skulle läggas där. Men jag tyckte att polisen hade starkare argument än vad Brå hade. Polisens argument var att den stod mitt uppe i en omorganisering av verksamheten och att då ta emot ytterligare en organisation var inte görligt. Vi lade det på Brå, och det fungerar utmärkt väl och utvecklas på ett bra sätt. Vi talar inte bara med våra generaldirektörer. Både jag och inrikesministern gör kommunbesök praktiskt taget , ibland , och träffar polis, åklagare, brottsförebyggande verksamhet, kommuner och kriminalvård. Vi får också information om hur saker och ting fungerar på markplan; tro inget annat. brist i denna debatt är att han själv inte har träffat CVE och ändå tar upp detta till diskussion i en interpellationsdebatt. Jag tycker att han borde sätta sig med dem, för då tror jag att han skulle få en annan och bättre uppfattning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2019/20:235 om återvändande 17 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avlägsnandebeslut faktiskt verkställs. Återvändandefrågorna är prioriterade för regeringen. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, annars med tvång. har regeringen vidtagit en rad åtgärder på återvändandeområdet, och har 80 000 före detta asylsökande lämnat . Det är i genomsnitt över 1 000 . Eftersom det är angeläget att ett återvändande i så stor utsträckning som möjligt ska ske på frivillig väg infördes en möjlighet för att återlämna ett ärende till om det visar sig att personen vill medverka till ett frivilligt återvändande. Regeringen har även tillsett att numera kan genomföra avvisningar och utvisningar med tvång till länder dit det tidigare varit svårt, till exempel och . Återvändandesambandsmän har placerats ut på ambassader i flera nyckelländer, såsom och . Förvarskapaciteten har ökat med och uppgår nu till 528 platser. har också polisen fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner, vilket har bidragit till att antalet sådana inspektioner har ökat och att polisen påträffar personer som håller sig undan. pågår också en revidering av återvändandedirektivet som bland annat syftar till att effektivisera medlemsstaternas återvändandeförfaranden. träder dessutom EU:s nya förordning om en gemensam viseringskodex i kraft som möjliggör för EU att besluta om en striktare viseringspolicy gentemot tredjeländer som inte samarbetar om återtagande. Vidare avser regeringen att överlämna en proposition till som bland annat innebär utökade möjligheter att uppta fingeravtryck i vissa situationer. Regeringen kommer även framöver att arbeta intensivt med återvändandefrågorna, bland annat genom dialog med mottagarländerna och fortsatt stöd till återvändandearbetet på EU-nivå. 18 (M): Jag tackar migrationsminister för svaret, även om jag inte är nöjd med det. Vi har debatterat återvändande i kammaren. Det finns ingen quickfix; det erkänner jag ödmjukt. Vi kan inte bara knäppa med fingrarna så är problemet löst. Men det är plikt att granska regeringens arbete. När jag träffar våra duktiga gränspoliser ute på fältet vittnar de om en stor problematik på grund av att vi har en lagstiftning som skickar fel signaler. Skälet till det är detta hus och denna sal. Ett exempel är gymnasielagen. Dess syfte var gott. En grupp personer från länder med svåra förhållanden skulle få chans att stanna, trots att de de facto hade fått sina skyddsbehov prövade och fått avslag. Vi moderater var emot detta för att vi ansåg att lagen var ett hafsverk. Lagrådet gav svidande kritik, och det kom även kritik från eftersom lagen skickade dubbla signaler. Gymnasielagen kommer vi att diskutera mer i nästa interpellationsdebatt. Denna interpellation handlar om hur återvändande funkar. Ja, vi har 528 förvarsplatser, men varenda gång jag träffar eller gränspolisen säger de att platserna inte räcker till. Det tar tid att få fram nya förvarsplatser. Därför måste man jobba ännu hårdare, men regeringens tempo är väldigt lågt. En annat problem är när det uppstår hinder i återvändandet för personer som har fått sin asylansökan prövad i alla instanser och fått avslag. Det finns länder som inte tar emot sina medborgare om de inte frivilligt själva begär resehandlingar från ambassaden. Ett sådant land är . förbindelse till består av mer än att irakier har flytt till och antingen beviljats asyl eller blivit nekade asyl. har export till , en ambassad på plats och bistånd som går till både civilsamhälle och demokrati- och institutionsuppbyggande i . I vittnar gränspolisen om att det har gått så långt att det uppstår verkställighetshinder på grund av att vissa länder inte tar emot sina medborgare. Kan migrationsministern tänka sig att villkora biståndet till länder som inte tar fullt ansvar för sina medborgare? Det handlar om personer som har fått sin asylansökan prövad på ett rättssäkert sätt i svensk domstol och där slutsatsen är att det inte finns skyddsskäl och att de måste återvända. Det är ett moment 22. Personen har ett utvisningsbesked men kan inte utvisas på grund av byråkrati och regeringens slapphet eftersom man inte har ingått ett avtal med till exempel , vilket man har gjort med , om att landet ska ta emot de medborgare som har fått avslag. 19 Justitie- och migrationsminister (S): Låt oss komma ihåg var vi kommer ifrån. När vi tog över 2014 var migrationsutvecklingen i praktiken i fritt fall. hade tagit emot 80 000 asylsökande 2014. kom det 163 000. Det vi ärvde av den moderatledda regeringen var en migrationspolitik som var EU:s mest generösa asylpolitik och världens mest generösa arbetskraftsinvandringspolitik. När styrde kom av alla asylsökande i EU till . Vi fick strama åt med gränskontroller, id-kontroller och den tillfälliga lagen. Men inte ens när det var som värst , när vi tog emot 10 000 , orkade rösta ja till id-kontrollerna i kammaren, utan det fick vi köra igenom utan stöd. har antalet asylsökande minskat . Antalet ensamkommande barn och unga har minskat . Från att vi tog emot av alla som kom till EU tar nu emot . Det är alltså inte bara antalet asylsökande som har minskat kraftigt i utan också andel av de asylsökande som kommer till EU. Vi gjorde helt enkelt det som inte orkade göra under sin regeringstid. Det gäller också på avvisningssidan. Jag påstår att detta fungerar avsevärt mycket bättre nu än vad det gjorde . har över 80 000 före detta asylsökande lämnat . Antingen har de fått avslag här och har därmed frivilligt eller med tvång åkt tillbaka till sina hemländer, eller så är de Dublinärenden, det vill säga de har varit registrerade i ett annat EU-land och har i så fall fått åka tillbaka dit. 80 000 innebär ungefär 1 000 före detta asylsökanden som lämnar . När jag berättar om detta i den övriga EU-kretsen blir folk förvånade. Detta är de facto avsevärt mycket bättre än vad många andra EU-länder klarar av att göra. När vi har gått igenom detta har vi tittat på andelen av dem som avvisas och dem som åker hem. Den sista genomsnittssiffran för är av dem som får avvisningsbeslut, läggs upp som ärenden och som vi vet sedan också återvänder, antingen med tvång eller frivilligt. Genomsnittet i EU är avsevärt mycket lägre än det. är alltså ett av de länder som är bra i den meningen att vi klarar av att genomföra återvändanden. Det sker nu till . Det klarade man inte när styrde . Det var vi som tecknade avtalet med . Vi har klarat av att teckna återvändandeavtal till . Vi klarar av det även med andra länder, något man inte kunde tidigare. Naturligtvis sker detta inte utan problem. Det finns problem i en del länder. Men det ska vi ta tag i. kommer jag att träffa EU-kommissionär , som är på besök i . Jag ska med henne bland annat diskutera hur vi ser till att vi med hjälp av EU kan få fler av ursprungsländerna att åter börja ta emot sina egna medborgare. Om EU:s asylpolitik ska kunna fungera totalt sett måste vi också ha ordentliga avtal och arrangemang med ursprungsländerna. Jag kan försäkra att vi även fortsättningsvis tar frågan på mycket stort allvar. 20 (M): Jag måste ge en eloge till migrationsministern. Man vet på förhand ungefär vilket svar man kommer att få. Han kommer alltid tillbaka till maktskiftet 2014 och det arv man fick från alliansregeringen. Låt oss börja där! Då stod statsminister i talarstol och förklarade att den dåvarande migrationsöverenskommelsen skulle ligga fast. Det var då mitt parti förlorade regeringsmakten och vi gick i opposition. Vad jag förstår började trycket då som mest. Tusentals människor korsade då gränsen till från . Det var då den stora flyktingvågen började. Jag förnekar inte att vi redan innan hade ett högt mottagande. Men talar vi om flyktingkrisen som ledde till flyktingvågen och gränskontrollerna .