prot · H709109 · 2020-04-22 00:00:00 — Avstod:11 M, 5 C, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 14 (Tunga transporter) 2. res. 30 (S, V, MP) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 2 L 30:16 S, 4 V, 1 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Gulan Avci (L) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 20 (Tillstånd för virkesupplag vid allmän väg) 2. res. 35 (S, V, L, MP) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD 35:16 S, 4 V, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 16 (forts. från § 13) Övergripande miljöfrågor (forts. MJU12) 90 (L): Det här är en övergripande debatt om miljöpolitiken. Det är lite olika miljöfrågor som inte riktigt platsar i någon annan av våra miljö- eller klimatdebatter. I miljöpolitiken kan det ibland låta lite grann som att människan skulle vara ett problem. Vi pratar mycket om hur människan brukar skogen på fel sätt, hur människan släpper ut för mycket koldioxid eller hur vi använder plast på ett dåligt sätt. Men, fru talman, utan människan hade naturen faktiskt inte haft något värde. Utan en människa som ympade vinrankan, plöjde åkern, brukade skogen och utan att människor kände vårvindar i håret eller saltstänk i ansiktet hade det inte funnits någon där som kunde värdesätta naturen. , fru talman, är det så att om vi människor brukar vår jord på fel sätt, fiskar ut haven och skövlar skogsområden som inte kan bli livskraftiga igen riskerar vi att bränna ut planeten. Precis på den darrande balanspunkten vilar några av miljöpolitikens svåraste frågor, och några av dem som vi behandlar här , nämligen mellan just människans rätt att bruka naturen och naturens förmåga att vara livskraftig också för framtida generationer. Vi i Liberalerna vill stärka äganderätten och göra så att ersättningarna om den inskränks blir bättre och mer anpassade till det värde som inskränkningen faktiskt innebär. Vi vill se till att myndighetsprövningar blir mer rättssäkra och anständiga och upplevs mer som fair play än vad som kanske är fallet . Vi vill se till att tillståndsprocesserna blir kortare och att större hänsyn tas till klimat, inte bara miljö, för det är ett problem att tillståndsprocesser tar för mycket hänsyn till miljö, ibland på klimatets bekostnad. Jag vill nu djupdyka lite i vår reservation nr 13 och yrka bifall till den. Det kan tyckas vara en detaljfråga, men den sätter fingret på ett viktigt principiellt spörsmål i miljöpolitiken. Det handlar om att vi efter ett antal domar har fått se inskränkningar av möjligheten till idrottsutövande med hänvisning till buller. Vi har till exempel en fotbollsplan i där man tyckte att barnens fotbollsspelande bullrade så mycket att de inte skulle få fortsätta med sitt viktiga idrottande. Detta är lite märkligt, för ett stenkast bort ligger den hårt trafikerade , som man inte tyckte bullrade för mycket. Den skulle få fortsätta finnas, men barnen som spelade fotboll skulle inte få fortsätta att sparka boll på sin fotbollsplan. Detta beror på att det är olika regler. Det är olika regelverk som reglerar barns fotbollsspelande och hur mycket det får låta och hur mycket en motorväg får bullra. Det leder till att vi sätter människors rätt att bullra fritt på motorvägen högre än barns rätt att få idrotta och få en frisk, nyttig, rolig och stärkande barndom. Detta är rätt orimligt, fru talman. Jag tror att de flesta som tittar på detta just nu förstår att barn måste få idrotta. Om man lever med andra människor i sin närhet måste man acceptera att de ibland gör saker som man själv inte gillar. Man måste acceptera att folk klär sig på ett sätt som man inte gillar. Man måste acceptera att folk ibland har lite fest, spelar lite hög musik och kanske är lite fulla, men utan att göra något dumt. Detta måste man acceptera, kanske särskilt när man bor i ett storstadsområde, som faktiskt är. En vild tanke kanske är att vi här i inte med lagens långa arm ska detaljreglera och detaljstyra sådana saker som hur mycket en lokal fotbollsplan får låta i . Kanske finns det någon annan än vi här i , med vårt regelverk och våra lagar, som kan bedöma det där bättre. Jag och alla liberaler – det gäller oavsett vilket parti man är medlem i – menar att städer och orter såklart måste få växa dynamiskt med de människor som bor där. Det kommer inte att finnas något regelverk som gör att alla trivs överallt, tvärtom. Om man har ambitionen att reglera så att alla ska kunna vara med på precis varje plats, på precis samma sätt och trivas precis lika mycket kommer man till slut att ha en värld, ett samhälle, städer eller ett , i det här fallet, där ingen trivs särskilt bra. Alla kan inte trivas överallt i alla miljöer, men om man släpper det lite friare kan alla trivas någonstans. Då kan de som vill ha lite närmare till fotbollsplanen för sina barns träning trivas där, och de som vill ha lite mer lugn och ro kan få trivas någon annanstans. De som vill bo lite närmare stadens puls och uteliv kanske kan få trivas där. Låt oss lätta på dessa regler. Låt oss se till att barnen kan fortsätta att spela fotboll i och runt om i landet. Låt oss se till att vi människor kan få fortsätta att bruka jorden, även på detta sätt, men på ett hållbart sätt, på ett sätt som funkar för alla, inte bara för några av oss politiker här i kammaren. Med detta yrkar jag återigen bifall till reservation 13. 91 (S): Mål handlar om riktning, om tillstånd vi vill uppnå och om prioriteringar. Mål handlar om vart vi ska och hur vi tar oss dit. Här i kammaren debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 12, Övergripande miljöfrågor. Två av de stora rubrikerna i betänkandet är just uppsättningar för vart vi ska och hur vi tar oss dit: genom miljömålssystemen samt tillståndsprocesser och handläggningstider. Miljöåtgärder kan och ska stärka konkurrenskraft och stimulera till jobb och företagande. Genom att gå före i klimatomställningen och miljöarbetet kan våra företag förbli och utvecklas som världsledande i att utveckla den teknik och miljöprofil som världen efterfrågar. Vi socialdemokrater tror på breda lösningar och investeringar för att klara de stora miljöproblemen. Det är den svenska modellen. Vi sätter upp mål, och vi tillsätter medel. Världens ledare enades om Agenda 2030, med globala utvecklingsmål och ett nytt klimatavtal. Det råder ingen tvekan om att arbetet för att nå de globala målen för hållbar utveckling är mycket, mycket angeläget. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare anfört att bedriver ett ständigt pågående arbete för att nå hållbar utveckling och FN:s hållbarhetsmål. Regeringen, liksom miljö- och jordbruksutskottet och vi socialdemokrater, bedömer att miljömålen konkretiserar hållbar utveckling och att målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling. Som socialdemokrat kan jag i dessa tider inte nog betona vikten av samarbete – internationellt och här i . FN är navet i det globala samarbetet, varför vi socialdemokrater vill att genom sitt långa FN-engagemang ska arbeta för ett ännu starkare FN som bättre kan hantera kriser och främja utveckling. De globala miljö- och klimatmålen är något som vi socialdemokrater inte bara vill följa, utan leda. Till detta har vi även EU som är ett projekt för fred och frihet på mellanstatlig grund. har dragit stor nytta av den inre marknaden, handelsavtal och den fria rörligheten, och detta har lett till fler jobb och en starkare tillväxt. Genom vårt medlemskap kan vi också vara med och påverka utvecklingen för ett mer jämlikt, klimatsmart och grönt . Vi socialdemokrater vill därför att EU ska ta en ledarroll i världen med en ambitiös klimat- och miljöpolitik. Det är därför bra att har högt ställda mål och en krävande miljölagstiftning. Våra myndigheters prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. Det pågående virusutbrottet påminner återigen oss alla om att ensam är svag och att vi tillsammans är starka. Ett dödligt virus sveper över jorden, och detta kan vi inte möta enskilt. Mina tankar går såklart till alla som sliter och lider och möter nöd och död. I det stora är jag dock optimist . Virusutbrottet har utmanat vår sammanhållning. har det fört oss samman. Klimatförändringarna är vår tids stora ödesfråga, och de kommer också att utmana vår sammanhållning. Klimatförändringarna kommer att fortsätta att föra oss mer samman, för gemensamma problem löser vi bäst tillsammans. Enade vi stå – söndrade vi falla. Även när det gäller tillståndsprocesser och handläggningstider ska det vara enkelt, förutsägbart och effektivt. har också påpekat värdet i att ytterligare snabba på tillståndsprocesser för miljöförbättrande verksamheter. Regeringen arbetar just nu med att effektivisera tillståndsprocesserna, och tillståndsprövning enligt är en särskilt prioriterad fråga. Många av oss följer det fortsatta arbetet med mycket stort engagemang. som föregångsland och våra världsledande företag behöver effektiva och rättssäkra processer. Vi välkomnar de beslut regeringen vidtar för att förenkla och effektivisera de gröna näringarnas myndighetskontakter. Digitalisering och digitala lösningar kommer att förenkla uppgiftslämnandet för näringarna och dessutom snabba . Vi välkomnar därför handlingsplaner för att skapa färre, gemensamma digitala plattformar för information och e-tjänster för alla som driver eller ska starta och utveckla företag. Vi i miljö- och jordbruksutskottet noterar också att det inom pågår ett arbete med att ta hand om ett specifikt förslag om framtagande av en e-tjänst för vissa typer av ansökningar. För effektivare gällande tillståndsprocesser anser vi socialdemokrater och miljö- och jordbruksutskottet att det är bra att har en krävande miljölagstiftning. finns det en stor med att effektivisera tillståndsprocesserna och korta ned handläggningstiderna. Vidare har länsstyrelsernas miljöprövningsarbete utretts på uppdrag av . Det finns utpekade områden med förbättringspotential – ja. Å andra sidan måste en tillräcklig utredning göras i varje moment av miljöprövningen, där synpunkter måste utvärderas på ett rimligt sätt. Avslutningsvis, fru talman – är ett miljöland i framkant. I ett starkare samhälle och med samarbete kan vi klara de svenska miljömålen genom investeringar och nya regler som ger minskade utsläpp av växthusgaser, skyddar den biologiska mångfalden och skapar en giftfri miljö och en bättre havsmiljö. Här kan mål och processer spela en given och viktig roll. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 92 (M) replik: Jag tänkte hålla mig kort, men jag tycker att det är viktigt att vi ger en realistisk bild av var vi just nu står i och vilka utmaningar vi har framför oss, . Ledamoten talar om alla fantastiska miljömål vi har satt upp och alla styrmedel som regeringen tillskjuter, men det känns på något sätt som att man inte ser skogen för alla träd. konstaterar nämligen att av de 16 miljökvalitetsmål som själva har ställt upp når vi bara ett, det som handlar om ett säkrat ozonskikt. säger också – jag läser innantill – att de styrmedel och åtgärder som behövs för att nå miljömålen inte kommer att finnas på plats . En del av miljömålen faller ut , . Jag tycker därför som sagt att det är viktigt att vi delger allmänheten en realistisk bild och inte bara står och lovar guld och gröna skogar, för det är inte där vi är. konstaterar att vi måste öka tempot. Det är framför allt de mål som gäller klimatförändringarna och den biologiska mångfalden som vi behöver fokusera extra på. Jag skulle vilja ha kommentar kring detta, fru talman. Delar min uppfattning? Då tycker jag nog att vi ska tona ned lite och hålla oss till sanningen. 93 (S) replik: Jag tackar ledamoten för frågan. Saker och ting tar sin tid, och jag vet, som svar på fråga, att dagens miljösystem och vår uppsättning mål är resultatet av en grundlig och lång prövning i . Vi behöver en struktur i den svenska miljöpolitiken. driver en ambitiös klimat- och miljöpolitik, kanske den mest ambitiösa i hela världen. Och driver inte bara en ambitiös klimat‑ och miljöpolitik nationellt utan vill även sprida den internationellt. Precis som påpekade bedriver vi också ett rigoröst uppföljningsarbete, där även deltar. Jag tycker att vi har en ganska stor samsyn när det gäller utredningsarbete och indikatorer, både i miljö- och jordbruksutskottet och när det gäller det vi åstadkommer nationellt. Jag delar alltså inte tvivel och oro när det gäller våra miljömål. vill vara ett föregångsland, och vi sitter gärna i förarsätet. 94 (M) replik: Tack, , för svaret! Ja, saker tar sin tid. De nationella miljökvalitetsmål som en gång har fattat beslut om här i är . Det är alltså , men , som sköter det uppföljande arbetet, har konstaterat att vi bara kommer att nå ett av de 16 målen – det är där vi ligger. Det är detta jag menar, . Vi moderater är verkligen måna om att jobba för en effektiv miljö- och klimatpolitik, både nationellt och internationellt, som jag sa. Vi ska vara ett föredöme, och vi ska ha skarpa miljöförslag. Men vi når inte en utveckling om vi förskönar bilden, för då vidtar vi inte de åtgärder som faktiskt behövs. Det är detta som är min poäng, men den går tydligen förbi. Det handlar även om tillståndsprocesserna. Jag tycker faktiskt att ger en mycket förskönande och tillåtande bild av regeringens arbete, och det har ledamoten naturligtvis all rätt att göra. Men även när det gäller tillståndsprocesserna har vi uppmanat regeringen att vidta åtgärder för att snabba på så att vi får effektiva, enkla och förutsägbara processer. Det vi har fått är en utredning, och den kom och bereds . Detta tycker jag inte är till fyllest. Vi måste gå före, och då måste vi också ha effektiva åtgärder för att kunna göra så. 95 (S) replik: Jag blir glad när jag hör iver att vara offensiva i miljö- och klimatarbetet; jag välkomnar det. Som socialdemokrat kan jag meddela både och ledamoten att kommer att bli det första fossiloberoende landet i västvärlden, och det kommer att få konsekvenser. Förändringsarbetet pågår här och . Vi som har jobbat inom fordonsindustrin, till exempel, vet hur det tar att utveckla en ny plattform, oavsett om vi talar om person- eller lastbilar. Detta har svensk industri förstått. Vi har varit tydliga med vad vi vill. Vi vill till exempel ha en fossiloberoende fordonsflotta. Jag välkomnar återigen ivern hos . Jag hoppas att vi kommer att få se den i besluten och i det fortsätta arbetet i vårt miljö- och jordbruksutskott, för i det vi ser nu ser inte jag någon anledning att revidera våra mål eller indikatorer eller liknande i våra målsystem. 96 (KD) replik: I mitt anförande här tidigare var även jag inne på detta med tillståndsprocesser och den så kallade gröna gräddfilen, som röstades igenom med ett tillkännagivande under /17. Jag nämnde i mitt anförande att jag har frågat både representanter för regeringspartierna och miljö- och klimatminister . För att vara helt sanningsenlig har jag frågat representanter för det ena regeringspartiet men inte för det andra. Det är det jag ämnar göra nu genom att fråga socialdemokraten . I sitt anförande sa om effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider att det ska vara enkelt, förutsägbart och effektivt och att det ska vara rättssäkert. Det lät jättebra, ! Det kunde inte bli bättre. Men varför har det inte hänt någonting? Det här antogs alltså 2016/17. är vi inne på /20, och vi har fortfarande inte kommit i mål. Vi får nu väldigt ofta rapporter om att det faktiskt är väldigt bråttom om vi ska klara temperatursänkningen för att nå temperaturmålet. Ändå kan inte regeringen leverera. Min fråga till är varför regeringen inte har levererat på detta tillkännagivande /17. 97 (S) replik: Jag tackar och ledamoten för frågorna. Jag blir glad när bjuder på iver och arbetslust när det gäller tillståndsprocesser och vårt gemensamma miljö- och klimatarbete. Jag skulle kunna ge ett kort svar: Frågorna bereds just . Men jag ska försöka tillmötesgå ledamoten lite mer, för han både tog upp frågan i sitt anförande och ställer frågan till mig. Det har riktats ett flertal uppmaningar från till regeringen. Svaret är ja; jag vet det. Som jag sagt förut tar saker och ting tid. Jag kan både som socialdemokrat och som en liten del i nuvarande regeringsunderlag säga att vi har en offensiv klimat- och miljöpolitik. Vi har det. Vi kommer att bli västvärldens första fossiloberoende land. Regeringen arbetar med att effektivisera tillståndsprocesserna och tillståndsprövningen, så låt oss ha lite mer tålamod. Frågan bereds inom . Låt oss med stort engagemang och iver invänta vad som komma skall. 98 (KD) replik: Jag står här och ler lite grann för mig själv, för kommer med samma svar som en alltid får när en ställer en skriftlig fråga till en minister: bereds av . Det är standardsvaret, och det är ju inget svar. I övrigt skulle vi kunna ha en diskussion om huruvida klimat- och miljöpolitiken är effektiv eller om den till stora delar är plakatpolitik, men det ska jag låta ligga. Däremot står det i skrivelse 75 från förra att den här frågan inte är färdigbehandlad och att man jobbar. Där står det också vad man jobbar med, och när man läser det ser man att det endast är med att inhämta statistik och statistik och statistik. är det även med statistikinsamling. Man byter ord, bara, men allt handlar om att samla in statistik. Vi får inga bättre tillståndsprocesser, effektivare tillståndsprocesser, mer förutsägbara tillståndsprocesser eller rättssäkra tillståndsprocesser bara för att vi samlar in statistik om vad som hänt tidigare. Det måste bli verkstad. Det är min uppmaning till – han måste se till att hans kompisar i regeringen faktiskt kommer längre i den här frågan så att vi når ända fram. Som jag sa i mitt anförande: är det bråttom i miljö- och klimatpolitiken. 99 (S) replik: Jag tackar ledamoten för frågorna och hans iver att komma framåt med effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider. Jag kan dela en del av denna frustration och iver att ta oss framåt. Krävande miljölagstiftning ska vara effektiv, förutsägbar och enkel. Saker och ting tar sin tid, särskilt när vi i vill ha en miljö- och klimatpolitik som är en av världens mest offensiva. Återigen, och fru talman: bereds. Vi som har stor iver och lust att komma framåt i fråga om tillståndsprocesser kommer att få se. 100 (MP): Jag vill passa på att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag vill också citera ur regeringsförklaringen, som statsministern läste upp här i kammaren , efter en ovanligt lång regeringsbildningsprocess: ”fattade ett avgörande beslut: Till nästa generation ska vi lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. måste miljömålssystemet utvecklas och nya etappmål tas fram.” I regeringens skrivelse Miljömålen – med sikte som kom 2018 stod det att miljömålsarbetet fortsätter med sikte mot 2030. Den bifölls här i . Arbetet mot 2030 fortsätter nu med förnyad kraft. Med miljömålen har en mycket hög ambition i miljöarbetet. Det är oerhört viktigt att vi strävar mot det tillstånd som miljökvalitetsmålen anger. presenterade årets uppföljning av miljömålen . miljömål är centrala för att visa vägen mot hållbar utveckling och mot Agenda 2030. behöver hela samhället öka takten i miljöarbetet om vi ska nå de uppsatta målen. Att vi i följer hur miljön mår och hur miljöarbetet går – och att vi har gjort det så länge – är mycket betydelsefullt för vår kunskap om vilka miljöåtgärder som är effektiva och om vad vi behöver satsa på och hur. Hela samhället behöver bidra: företag, kommuner, myndigheter och organisationer. Miljömålen får ökat genomslag i det politiska arbetet. Man kan tycka att det går långsamt, att vissa mål är svårare att nå än andra och att det krävs investeringar och planering, men ett systematiskt och träget arbete är grunden för en lyckad miljöpolitik. Jag vill lyfta fram en viktig aktör: näringslivet och företagarna i . Arbetet för att nå klimatmålen är ett bra exempel där företagare är med och bär ledarskapet för att hela samhället ska klara klimatomställningen. Så var det inte . kommer kanske våra efterträdare här i att stå här och tala om hur betydelsefullt näringslivet varit för att nå målen för den biologiska mångfalden. Miljömålen är bland annat Ett rikt växt- och djurliv, Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap. Alltför ofta hör jag här i riksdagsdebatterna, framför allt av , , att arbetet med miljömål, med för grön infrastruktur och med att genomföra svensk miljöpolitik – som är fastställd här i – är en inskränkning av äganderätten och ett hot mot skogsägares påstådda rätt att strunta i miljön. Men vilka andra lagar kan markägare strunta i? Hur kan miljömålen framställas som ett hot när de är en hjälp för att klara av allas vår gemensamma utmaning? Som statsministern sa i regeringsförklaringen: Till nästa generation ska vi lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Konsultföretaget gjorde en genomlysning av 100 största företag. Det var 8 av 100 bolag som mätte påverkan på biologisk mångfald. Naturen finns någonstans i varje företags värdekedja, även om det kan vara svårare att upptäcka för vissa. av företagen nämnde biologisk mångfald i sin hållbarhetsredovisning. uppgav att de satt en policy eller ett mål för biologisk mångfald. Men det var alltså bara 8 bolag som mätte påverkan. Biologisk mångfald blir alltmer affärsrelevant. Det finns företag som sätter upp mål om nettovinster för biologisk mångfald. De försöker inte bara undvika, minimera, restaurera eller kompensera för den påverkan som de har på biologisk mångfald. De gör någonting mer. Frågan om biologisk mångfald kan nu utvecklas från risk till affärspotential. Jag ska ta upp ett annat miljömål – Begränsad klimatpåverkan. Jag är ganska säker på att inget av de 100 största företagen i ignorerar klimatarbetet. Alla är kanske inte lika ambitiösa. Men klimatfrågan finns med i styrelserummen, på årsstämmorna, i affärsplanerna, i hållbarhetsredovisningen och i produktinformationen. Nästa steg för biologisk mångfald är just där. Myndigheterna pekar i rapporten på att många av satsningarna som regeringen gjort är viktiga för att nå miljömålen. De nämner Klimatklivet, Industriklivet, satsningar på skydd av ängs- och betesmarker, våtmarker, smarta och hållbara städer med mera. Årets rapport visar att behöver prioritera klimatet och den biologiska mångfalden mycket hårt . S-MP-regeringen arbetar intensivt med att förbättra klimatpolitiken och ta fram politiska förslag som leder oss mot klimatmålen . presenterade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen . miljömål och de globala hållbarhetsmålen styr i samma riktning. Insatserna för att uppnå miljömålen bidrar därmed till möjligheten att nå hållbarhetsmålen i FN:s Agenda 2030. De globala hållbarhetsmålen integrerar de ekonomiska, sociala och miljömässiga förutsättningarna för en hållbar utveckling. Här kommer en proposition till att behandlas av finansutskottet allra först. Att det är just som vill slänga miljömålen i papperskorgen, eller, som de uttrycker det, anpassa miljömålen till de globala hållbarhetsmålen, tycker jag är tråkigt. Det finns miljömål som samstämmer med globala mål, men det finns också miljömål som inte samstämmer, till exempel Giftfri miljö. Miljömålsarbetet har varit helt avgörande för de stora framgångar som har haft i arbetet för att minska risker och användning av farliga ämnen. har fått en ny rödlista. sammanställer Artdatabanken vid SLU en lista över alla enskilda arter som har minskat kraftigt eller som riskerar att dö ut i . En mångfald av arter i naturen gör samhället mindre sårbart. Vi människor klarar oss inte själva.