prot · H80945 · 2020-12-02 00:00:00 — ser inte Nato eller Natoanknutna tankesmedjor som en del av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Därför föreslår vi att tas från och andra liknande organisationer och att de i stället används till att minska de säkerhetspolitiska hoten på ett annat sätt. är ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig styret i Kreml och som inte passar in i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, feminister, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör för det andra ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer som , , , och länderna i . För det tredje utgör Putins regim ett allvarligt säkerhetspolitiskt hot mot . Det är ett hot som vi måste ta på allvar. Om utvecklas i en mer demokratisk riktning kommer landet dock att utgöra ett mindre säkerhetspolitiskt hot mot oss och grannländerna. Det är därför som den ryska oppositionen – inte några partier utan den riktiga, modiga oppositionen, som består av de här hbtq-aktivisterna, feministerna, människorättsförsvararna och miljökämparna – behöver omvärldens stöd. Att stödja dem är att stödja en demokratisk utveckling i och förbättra säkerheten för omvärlden. Därför vill trappa upp det svenska stödet till det ryska civilsamhället genom en årlig stegvis ökning med för det anslag som kallas Samarbete inom . Totalt blir ökningen 60 miljoner. Eftersom budgeten är en helhet som vi inte vill bryta upp hänvisar jag till särskilda yttrande. Vi deltar inte i beslutet. 127 HANS (M) replik: Det är alltid lika spännande att höra vad plockar upp ur den ideologiska hatten. Blir det en kanin, eller blir det en anka? Det är val i nu . Med sannolikhet kommer det valet att vara riggat, och oppositionens kontroll över den sista demokratiskt valda institutionen kommer att vara till ända. Det finns väljare som uppger att de är rädda för att rösta på något annat än Maduros parti, förenade socialistparti. De misstänker att valhemligheten inte kommer att respekteras. anklagade i en rapport för brott mot mänskliga rättigheter, bland annat utomrättsliga avrättningar. Ungefär 5 000 människor uppges ha dödats av säkerhetsstyrkor. Jag noterar att och vill sätta av i stöd till civilsamhälle för att stärka demokratin. Jag kan tycka att det är lovvärt på ett sätt, men i , som är världens rikaste land, kommer att göra endast småsmulor i skillnad. Jag tycker också att det är ett lovvärt initiativ att engagerar sig i bristen på rysk demokrati, för det är ett land som inte har någon demokrati annat än på regeringens papper. I konsekvens med detta tycker jag dock att dessa totalt hade gjort så otroligt mycket större nytta i . När ni nu ändå är igång och spenderar pengar till demokratins förmån, vilket är bra – varför missar ni då ? De skulle tacka och ta emot med stor glädje. 128 (V) replik: Jag tackar för det moderata berömmet från gällande demokratiengagemang. Jag har själv varit i både och och mött demokratiaktivister där. Man får väl säga att har rätt i sin analys: I sammanhanget är det små pengar vi pratar om. Jag tror att det är viktigare att se signalvärdet och också se att de små resurserna kan göra väldigt stor nytta för dem som är marginaliserade i de här politiska debatterna. Det gäller framför allt i men till viss del även i , där pengarna styr mycket av politiken. Det har vi sett tydliga exempel på i valrörelsen. har på inget sätt missat utvecklingen i och då specifikt , som lyfter. Vi har interpellerat utrikesministern och ställt skriftliga frågor om de här sakerna och lyft behovet av engagemang. ingår som en del i den internationella kontaktgrupp till som jobbar med att återställa demokratin. har helt rätt i att det inte finns en demokrati där. En del av oppositionen kommer att delta i valet . Jag tycker att det är lite tråkigt om svensk borgerlighet redan nu ropar ut att valet är orättvist. Jag skulle snarare vilja vänta in vad de valobservatörer som ändå kommer att vara på plats säger om valet innan jag bestämmer min åsikt om det valet. Det kan låta väldigt tråkigt och formellt, men det är min utgångspunkt. Jag tycker att det är viktigt att de som är på plats kan komma med sin rapport om hur läget är. Maduro har fått allvarlig MR-kritik från FN. Jag tycker att det är bra att det uppmärksammas. De ansvariga för våldet och mördandet behöver ställas till svars. behöver omvärlden ta ett nytt omtag och faktiskt stödja en mer demokratisk utveckling i i högre grad än vad man gör . 129 HANS (M) replik: En av de kanske största politiska förändringarna som har skett i svensk politik det senaste halvseklet är rörelse från att tidigare ha varit diktaturkramare åt det socialistiska hållet till att nu stå i riksdag och förorda demokrati. Jag har respekt för det, men det landar lite tokigt med prioriteringarna och proportionerna. Jag hade haft större respekt om satte av ännu mer pengar till och till andra länder som skulle behöva demokratibistånd betydligt mer än vad till exempel en demokrati som gör. Förklara gärna varför ni har gjort den prioriteringen: 60 miljoner till , 50 miljoner till och noll miljoner till i demokratistöd. 130 (V) replik: Vi kanske får ha en liten lektion med om hur bistånd och biståndsbudget funkar. Det är ju så att inte vill göra avräkningar i den utsträckning som regeringen vill göra. Det gör att vi har mer pengar i biståndsbudgeten än något annat parti. å sin sida vill faktiskt skära i biståndsbudgeten och dra ned den till av vad den är . Då har man mindre pengar att satsa till , som ingår i de länder som kan få bistånd. kan tyvärr inte få bistånd, för det är ett så pass rikt land. Därför har vi kallat det här för demokratistöd. Jag hade gärna lagt det i biståndsbudgeten, men ligger det här i stället eftersom det inte är ett generellt bistånd. Detta gör att förslaget finns här. Samma sak är det med , som inte heller är ett biståndsland utan som vi har olika typer av Östersjösamarbeten med. Därför finns även det i den här budgeten. Ska man satsa på ska man inte göra det i utgiftsområde 5, utan det ska man göra i biståndsbudgeten, alltså utgiftsområde 7. Det gör genom att inte göra som och skära i svenskt bistånd. 131 (C) replik: Inte heller jag kunde låta bli att ta replik på när det gäller signalpolitiska deklaration. Signalen verkar vara: Vi kritiserar . Men vi kritiserar också. Och vi kritiserar lite mer, eftersom vi också passar på att ta en fajt med den transatlantiska länken med , som vi inte vill ha någon närhet till. Det är lite grann det budskap som finns här. Självklart står vi upp mot rasism och tycker att det är viktigt att tar på allvar att det ska ske förändringar, vilket den nye presidenten tydligt verkar signalera. Att i detta läge skulle sälja in sig som en finansiär till lives matter-rörelsen i någon form i verkar som en väldigt bakvänd väg, om vi vill bygga relationer med och den nya administrationen och ta fajten tillsammans för demokrati i , , , och i alltför många andra länder där det verkligen har gått bakåt. Ambitionen är nu att komma med en stor demokratioffensiv från amerikansk sida från den nya administrationen. Det är någonting som vi skulle bejaka och söka samverkan om. Detta är verkligen en politik som skulle kräva mycket större resurser till för att bättra på den svenska bilden i andra länder, om vi skulle gå denna väg. Jag tycker att detta verkligen är att gå bakåt och inte framåt. 132 (V) replik: Jag kan börja med att konstatera att vi lade fram förslaget om att man ska stötta lives matter-rörelsen från när det var som mest protester , och vi återupprepade det i samband med budgetarbetet. Sedan skedde det amerikanska valet. Och vi fick efter klart för oss att Trump inte skulle fortsätta att vara president utan att det i stället skulle bli . Det är positivt, även om jag kan se att ligger ganska långt till höger i det demokratiska partiet. Han kommer att föra en utrikespolitik som kanske passar men som jag ändå tror utgår från den imperialistiska syn som har funnits i amerikansk utrikespolitik . Vi kan till exempel se att röstade för och så vidare. Det gör att jag blir ganska orolig när jag hör Bidens rådgivare säga att ska pressa olika länder dit man själv vill. I detta gör man en omsvängning jämfört med Trump, alltså att man tänker ha med på banan. Man kommer inte att se och EU som motståndare, utan man vill snarare ha med bland annat i detta tryck. Jag är lite orolig för att i denna tankegång om den transatlantiska länken går bort sig och helt enkelt anpassar sig för mycket till amerikansk utrikespolitik, som i grunden är imperialistisk. Man ser och den delen av världen som sin egen bakgård och hemisfär, där man fortsätter med blockaden mot som man har hållit på med utan några större resultat. Här skulle jag vilja se en annan typ av demokratioffensiv, både från svensk sida och från sida. Sedan tycker jag att det är viktigt att kritisera för det valsystem med olika typer av valkretsar som vi nu kan mer om än om det svenska valsystemet. Det är väldigt uppenbart att det amerikanska valsystemet brister i fråga om grundläggande rättigheter när det gäller rätten att rösta, att valdagen inte är fri dag så att man kan gå och rösta och så vidare. Detta gör att det finns mycket berättigad kritik mot . Denna kritik lyfter fram. 133 (C) replik: Det svenska stödet på är verkligen en intressant signal i ett sådant samtal. Jag tycker att vi verkligen måste se vart vi riktar våra resurser. Apropå , som togs upp i det förra replikskiftet, hade jag en debatt så sent som för sedan med utrikesministern. Och och EU är tydliga: Det finns inte förutsättningar för ett fritt och rättvist val i . Spela inte bort det. Spela inte med i Maduros regims och den typen av regimers lek med demokratin. Så drar man nämligen demokratin i smutsen. Folk uppfattar att demokratin inte spelar roll. Det är ett spel som vi inte ska vara med i. Vet vi att detta val inte kommer att vara fritt och rättvist eftersom förutsättningarna saknas, då ska vi inte spela med. Då ska vi vara tydliga och markera detta , vilket också utrikesministern med glädje gjorde. 134 (V) replik: Problemet är att just kanske är den som spelar med. Hon har redan från dag ett deklarerat att det är som är president, oavsett om han sitter vid den reella makten eller inte. Jag kan berätta att det tyvärr är Nicolás Maduro. Han har begått en massa brott, enligt FN:s rapport. Han har inte hållit fria och rättvisa val. Och är det för val igen. Vi får se om de blir fria och rättvisa. Det finns en del förutsättningar som visar att det kan bli precis som säger. Men det finns ändå inför dessa val hopp om dialog. Problemet har varit att just har vägrat att vara med. Han hoppas på en militärkupp eller på att han helt plötsligt bara ska komma till makten. Det gynnar inte den demokratiska utvecklingen. har i praktiken blivit en frusen intern konflikt där det venezuelanska folket inte bara lider under covid-19 utan också under stora humanitära problem med sjukvård, matbrist och liknande. Det som vi kan göra från omvärldens sida är att försöka stödja en demokratisk utveckling i . Då måste man också acceptera att Maduro finns med. 135 (KD): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1. I anslagsbeslutet avstår från ställningstagande. Runt om i världen står kristdemokratin för en värderingsbaserad utrikespolitik. Det är en politik som syftar till att stärka fred och demokratisk utveckling och som bidrar till förståelse, försoning och mänskliga rättigheter. Kristdemokratisk utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för vår nästa. Människovärdet är universellt och kan aldrig relativiseras utifrån etnicitet eller geografiska gränser. I spåren av pandemin och den instabila situation som råder runt om i världen är det centralt att vi från svenskt håll tar vår del av ansvaret för säkerhet och fred. ska fortsätta att stödja och bidra till gemensamma insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet. Det gör vi främst genom att bidra till gemensamma insatser inom det multilaterala samarbetet i EU, FN, Nato och . Utöver detta ska utrikespolitiken främja frihandel. Frihandel och marknadsekonomi är vägen framåt för ökat välstånd, och det är verktyget för att lyfta människor och samhällen ur fattigdom. bör internationella handelsavtal i större utsträckning än användas som påtryckningsmedel mot de auktoritära regimer som kränker mänskliga rättigheter. Förhoppningsvis kan det leda till att fler människor får en chans att leva sina liv i trygghet och säkerhet. Med dessa principer som grund ska svensk utrikespolitik främja svenska intressen i omvärlden. ska vara en aktiv aktör inom de internationella samverkansorgan där vi verkar, från de nordiska till de europeiska och globala. Och vi ska bidra till att dessa samarbeten bedrivs så effektivt som möjligt. För att använda skattebetalarnas pengar på det mest ansvarsfulla sättet inom det utgiftsområde som vi diskuterar nu anser att anslaget till och information om i utlandet bör minska. Inom främjandeverksamheten finns det en rad aktörer, inte minst svenska ambassader och konsulat runt om i världen. anser därför att medel bör omfördelas från och till anslaget för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, som vi i motsats till regeringen vill höja. Den centrala arenan för svensk utrikespolitik är Europeiska unionen. EU:s styrka ligger i den gemensamma värdegrunden och i den historiska förmågan att samarbeta och överbrygga motsättningar. Att EU:s medlemsländer talar med en röst i utrikespolitiken är grundläggande – utan enighet blir länder aktörer i marginalen. Utan ett närmare utrikespolitiskt samarbete minskar möjligheter att bidra och göra skillnad. Agerar inte EU agerar någon annan. I avsaknad av en gemensam europeisk politik har vi sett hur länder som , och flyttar fram sina positioner. Därmed försvagas dessvärre arbetet för demokratiska reformer och mänskliga rättigheter. Detta ser vi i länder som , , – som har tagits upp här – och även , för att nämna några exempel. Med grundläggande värderingar om människovärde, frihet och demokrati får svensk utrikespolitik aldrig kompromissa. När de värderingarna nu utmanas av auktoritära regimer och våldsbejakande islamism är det mer angeläget än tidigare att gemensamt med andra bygga säkerhet och fred. Det gör vi inom ramen för EU, och det gör vi genom att stärka samhörigheten och samarbetet med våra nordiska och baltiska grannar. Det gör vi genom att fördjupa den transatlantiska länken och relationerna till de västliga demokratiernas försvarsallians. Natosamarbetet är inte utan problem. Utvecklingen i medlemslandet är djupt oroande. är Nato centralt för både vår egen och säkerhet. står fast vid att bör ansöka om medlemskap. Som Natos generalsekreterare har klargjort är det nämligen skillnad mellan att vara medlem och att vara en del av ett partnerskapssamarbete. Det är hög tid, fru talman, att ta detta på allvar och inleda processen för ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap. 136 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 4. Vi nåddes av beskedet att , och har blivit dömda till fängelse i . Det blev 13 månader för , 10 månader för och 7 månader för . Detta är tre av de ledande företrädarna för demokratirörelsen i . De har dömts för att ha ordnat fredliga protester och för att ha krävt frihet och upprättelse. Detta är ett sätt för att försöka avlegitimera frihetskampen i . Det är ett sätt för att ytterligare koppla greppet om , stärka kontrollen och signalera till andra aktivister i vad som kommer att hända med dem om de tar upp stafettpinnen efter de tre personer som fängslas. Det visar tydligt på alltmer destruktiva, aggressiva och expansionistiska politik – givetvis framför allt kommunistiska partis agerande och syn på detta. Dessa domar måste fördömas, fru talman. De visar också att rättssäkerhet just nu är ett skämt och att kommunistiska parti fortsätter att neka Hongkongborna de fri- och rättigheter som invånarna ska vara garanterade enligt Basic och enligt det memorandum som finns mellan och . och andra fria stater måste agera för att hålla den kinesiska regeringen ansvarig för dessa övergrepp. Det handlar givetvis inte bara om de här övergreppen, men att jag tar upp just dessa tre domar beror dels på att de kom , dels på att de så tydligt visar på karaktären hos den kinesiska regimen. När vi förstorar upp detta till det som sker mot uigurerna i Xinjiang, till exempel, eller till attackerna på – som än så länge endast är verbala, tack och lov – samt agerande mot tibetanerna och och så vidare ser vi vilket hot utgör. måste vi givetvis hylla alla de människor i som går ut på gatorna och protesterar och kräver sina rättigheter. Jag ville inleda mitt anförande med detta av det enkla skälet att det som kommer att avgöra mycket att världsutvecklingen är just vad som händer i – och inte minst hur demokratiska länder i världen klarar av att möta det hot som i allt högre grad utgör. Vår utrikespolitik från svensk sida har annars varit fokuserad på framför allt vår östra granne , som också har agerat mycket destruktivt. har ockuperat våra grannländer, uttalat hot mot och övat militärt på ett sätt som innebär ett hot mot oss. Vi ser agerande i , på , i östra och så vidare. och tillsammans är det mest avgörande problemkomplex som den fria världen har att förhålla sig till och bemöta, och vi måste ena oss för att klara av att hantera detta framöver – förhoppningsvis på ett fredligt sätt, givetvis. Sedan har vi en rad andra utmaningar som är viktiga för i vår utrikes- och säkerhetspolitik, liksom givetvis för vår biståndspolitik. Klimatförändringarna är en sådan. Sönderfallet i en rad stater nära är en annan. Det gäller i , i och . Det gäller i , i , , , Sydsudan och, , i norra . Det finns en rad konflikter och utmaningar som i sin tur riskerar att öka migrationsflöden och orsaka stora flyktingströmmar, terrorism, outhärdliga förhållanden i flyktingläger och så vidare – som epidemier och mycket annat. På detta har vi givetvis den pandemi vi nu ser. Det här sammantaget, och inte minst det faktum att en rad stora länder i världen leds av mycket auktoritära och destruktiva ledare, innebär att många av de framsteg vi har sett i världen de senaste 30–40 åren hotas. Världen tar nu steg tillbaka när det gäller fri- och rättigheter, yttrandefrihet och så vidare. Bara för att blicka bakåt en aning: demokratiserades i praktiken hela , undantaget . Vi såg hur växte fram och demokratiserades, och vi såg länder i östra som klarade av svåra finansiella kriser och annat men som ändå byggde demokrati. Vi såg fria val i flera där ledare avgick frivilligt när de förlorade, och apartheidsystemet försvann. försvann, och framför allt försvann kommunismen i . Det var ju enorma framsteg som ledde fram till den optimism vi såg , när jag började engagera mig politiskt, och ser vi alltmer hur länder och diverse processer som samverkar på olika sätt slungar världen tillbaka i tiden. Med pandemin gäller det även på ett ekonomiskt plan. Det utgiftsområde i statsbudgeten som vi nu debatterar är ju rent finansiellt och monetärt sett ett litet utgiftsområde; det omfattar bara 2 miljarder. Men häri finns mycket av forskning och av stöd till olika organisationer och internationella organisationer som är verksamt inom och som på olika sätt har att hantera dessa väldigt stora frågor. Det gör att , som en fri stat och som en stat som är engagerad för frihandel, internationellt samarbete och demokrati, måste flytta fram sina positioner. finns möjlighet att göra det inom , där blir ordförandeland. Men bör också göra det inom Europeiska unionen samt kräva mer reformer i FN, ställa hårdare krav på mottagare av bistånd och mycket annat. Den liberala utrikespolitiken utgår från en väldigt viktig iakttagelse, nämligen att det är omöjligt att bygga demokrati om det inte finns demokrater. Det finns länder som har försökt att bygga demokrati fastän det inte varit demokrater som har drivit fram dessa processer; det slutar inte bra. blev två demokratier – och – efter , men blev inte en demokrati. Skillnaden var att det fanns en starkare demokratirörelse i och . Därför måste demokratimålet och stödet för att bygga demokrati och för att investera i enskilda individer för detta vara vägledande i den svenska utrikespolitiken. 137 (S): Att säkerställa intresse i förbindelser med andra länder är målet för utgiftsområde 5, som vi debatterar just . Vad är då egentligen internationella intresse? Ja, rimligen är det demokrati, rättsstatens principer och respekten för folkrätten som är kärnan i detta. Att säkerställa de svenska intressena handlar om att , som är ett litet land befolkningsmässigt men ett ganska stort land geografiskt, är beroende av ett världssamfund som fungerar och internationella institutioner och organisationer som fungerar. Det ligger i intresse att gränser inte ska flyttas genom angrepp eller krig. Ska de flyttas ska det ske genom politiska beslut och diplomatiska förhandlingar. Därför är det viktigt att satsa på nedrustning och diplomati, och därför är det viktigt att satsa på fredsbyggande och säkerhetsfrämjande åtgärder. I det arbetet är det EU som är viktigaste politiska arena för den svenska utrikespolitiken. Vi kommer , som flera har tagit upp här, att vara ordförande i , . Det är en organisation med 57 medlemsländer som jobbar just för säkerheten i . Detta är väsentligt och vitalt för . Det är naturligtvis på ett sätt ett hedersuppdrag, men det är också ett stort arbetsbeting som ligger framför den och den svenska utrikesministern. Detta arbete kommer att ta mycket av vår uppmärksamhet och är en av de saker som ska bekostas inom detta utgiftsområde. Vårt arbete i FN är en annan del av detta. Många förknippar FN med internationella insatser. Vi ägnar ofta ganska mycket tid och kraft här i åt att diskutera och formulera hur vi ska fatta beslut om de militära insatser som vi deltar i internationellt. Det är ett fåtal insatser som vi deltar i – totalt deltar i ungefär 50 olika internationella militära eller civila insatser. Jag tycker att man ska känna en stor stolthet över det engagemang som har och som de personer som deltar i detta arbete har. Om det internationella arbetet är beroende av stora institutioner som FN och EU är det ändå så att det är här hemma som det börjar genom det nordiska samarbetet, där det gemensamma nordiskt formulerade målet är att ska bli världens mest hållbara och integrerade region. av covid-19-pandemi kan vi konstatera att vi kanske har en del jobb att göra framför oss, lindrigt sagt, innan vi når dit. Det senaste dryga halvåret kanske inte har varit den bästa stund av nordiskt samarbete som vi har sett, men det är ändå även fortsättningsvis viktigt att arbeta med detta. När vi ändå talar om det nära – där arbetet börjar – handlar det också om . Det är det gemensamma havet, med många länder runt, som miljömässigt mår väldigt dåligt och som säkerhetsmässigt är en väldigt spänd plats på jorden. Östersjösamarbetet är viktigt för , för miljön och för säkerheten. Det är också en del av det internationella samarbetet som bekostas i det här utgiftsområdet. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 138 (V) replik: fyller resolution , om kvinnor, fred och säkerhet, . Detta är en resolution som jag vet att bland annat talmannen brinner mycket för – hon tar ofta upp den i olika sammanhang. Det har kommit ett antal rapporter – framför allt från civilsamhället, som Kvinna till Kvinna och Operation 1325, men även regeringen har faktiskt genomfört en egen utvärdering som kommer att presenteras . Rapporterna skickar ett ganska tydligt budskap: Resolution har varit avgörande för att lyfta upp kvinnor, fred och säkerhet på dagordningen. Det var något som vi i drog nytta av i säkerhetsrådet. är det tydligt att implementeringen av 1325:s målsättningar inte är tillräcklig.