prot · H80951 · 2020-12-10 00:00:00 — Det har blivit verklighet i landets alla delar, och måste motkrafter mobiliseras för att vända utvecklingen. Ett av många förslag som återfinns i vår budget gäller inrättande av fler domstolar runt om i landet. Centraliseringen av domstolsväsendet har gått alldeles för långt, och det är nu hög tid för en satsning på att återuppbygga rättsstatens närvaro på fler platser i landet. 111 (S): Det är riktigt roligt att få stå i talarstol igen. Det var väldigt länge sedan. Det är kul att få vara här. debatterar vi NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. Vi behöver ha en politik som är bättre anpassad till de olika förutsättningar som finns både lokalt och regionalt. landsbygder är olika. I , där jag bor, har vi väldigt mycket landsbygd men ganska korta avstånd. I norra däremot, där bor, finns det också väldigt mycket landsbygd men med långa avstånd. Sedan har vi givetvis allt däremellan. Vi har helt enkelt olika landsbygder. Det mest grundläggande är att vi har en välfärd som fungerar – skola, vård och omsorg. Det är fokus för oss socialdemokrater. Om inte välfärden fungerar är det svårt att få resten av livet att gå ihop, både för kvinnor och män och för jobb och tillväxt. Ett samhälle som håller ihop, där man hjälps åt, är ett starkare samhälle. Det är vad vi socialdemokrater ser. Det har vi inte minst sett nu i pandemins spår. Därför är satsningar på välfärden som vi gör i budgetpropositionen väldigt viktiga. Det har vi sett. Vi har sett att vi hjälps åt och håller ihop. Vi klarar av att hålla ihop och hålla avstånd. Det ska finnas service på rimligt avstånd där man bor. Därför är lanthandlarstödet viktigt och en förutsättning för de mindre butikerna på landsbygden. Det stödet fortsätter vi med i budgeten , och det är väldigt bra. Här kan vi se att avståndet till en butik har minskat sedan vi införde stödet. Och det är också fler butiker som får del av stödet än det var tidigare. Stödet har gjort att lanthandeln i i kommun, där jag bor, finns kvar, och tack vare det har den utvecklats väldigt fint. Här kan handlarna få stöd till investeringar. Men också kommuner kan givetvis hjälpa till att hålla lanthandlarna vid liv genom till exempel service som bibliotek där kommunen betalar för den tjänsten. Ett annat bra exempel på det är i , också i , där det finns både ett fik och bibliotek. För butiker på landsbygden är inte bara en butik utan också en mötesplats. Ofta finns det, som jag beskrev tidigare, möjlighet att ta en fika. Här kan vi se att pandemin har fått konsekvenser när vi ska hålla avstånd och inte vara för många på samma ställe. Min lokala handlare i har som han inte gjorde tidigare börjat köra ut livsmedel till sina kunder . Han har också utökat öppettiderna så att de i riskgrupperna kan handla . Vi ställer om, som sagt. Regeringens mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft med en stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. För att uppnå det målet har regeringen fastställt fyra prioriterade områden:  Innovation och företagande  Attraktiva miljöer och tillgänglighet Det vi ser runt omkring i vårt avlånga land är att våra olika landsbygder inte utvecklas på ett sätt som är önskvärt överallt. Det vi däremot kan se just , åtminstone där jag bor och också på andra ställen, är att det är fler som flyttar till landsbygden . Jag hoppas verkligen att det är ett trendbrott som fortsätter. Något vi också kan se nu när vi har pandemin är att människor sitter hemma och arbetar i sitt sommarhus eller i sitt hem och upptäcker att det faktiskt kan fungera. Det ska bli väldigt intressant att följa den utvecklingen efter pandemin och se hur det kommer att fortsätta. Där jag bor i kommun säljs husen på landsbygden med detsamma, och priserna höjs ganska kraftigt. Det är unga människor som köper hus på landsbygden. De vill bo på landsbygden, vilket är väldigt hoppingivande för framtiden. Därför måste infrastrukturen fungera. Därför lägger vi mer pengar till vägar, järnväg och bredband. Bredbandsfrågan är oerhört viktig, både för att kunna arbeta och utbilda sig på distans och för våra gröna näringar, oavsett om man är mjölkbonde eller växtodlare, där man behöver vara uppkopplad. Att vi kan arbeta hemma har inte minst vi i sett är väldigt viktigt nu under pandemin, och tillgång till bra uppkoppling är då givetvis en förutsättning. Därför skjuter vi till över 200 miljoner ytterligare till bredband i budgeten . De gröna näringarna är en förutsättning för en levande landsbygd, för att hålla våra landskap öppna och för biologisk mångfald men också för vår livsmedelsförsörjning. Vi har mycket kvar att göra för att öka vår livsmedelsproduktion och vår försörjningsförmåga. Det är också bra för klimat och miljö att vi producerar maten i . Skogen är en annan del av de gröna näringarna som har stor betydelse för välstånd, och skogen finns per definition på landsbygd. Den är viktig för jobb, tillväxt, klimat och miljö. Satsningen på gröna jobb i budgeten är viktig. För att klara klimatomställningen behöver vi ställa om till fossilfritt. Fonden för en rättvis omställning, JTF, blir viktig i detta arbete, där regeringen nu har utökat budgeten, men den kommer också att omfatta fler branscher och områden. Besöksnäringen, som nämnts tidigare här , var en av våra snabbast växande branscher. Mycket av den finns också på landsbygden. Man kommer hit för vår fina natur, där vi är unika med vår allemansrätt. Men besöksnäringen är också viktig för våra storstadsregioner. Regeringen håller på att ta fram en strategi för besöksnäringen som kommer att bli ett viktigt verktyg för att utveckla näringen. har slagit stenhårt mot besöksnäringen, som drabbades väldigt . Därför satsar regeringen över 100 miljoner på insatser inom kompetens- och affärsutveckling, ekoturism, stärkt förändringsförmåga och omställning. Det är viktigt för framtidens jobb. Här är också stödpaketen till företag viktiga. Regionalpolitiken är lika viktig i staden som på landsbygden. Vi behöver satsa på jobb och tillväxt i hela . Stad och land är beroende av varandra. Det vi ser är att det är likartade problem i våra socioekonomiskt utsatta områden och på landsbygden med frånvaron av statliga myndigheter, och kommersiell service. övergripande utveckling har länge drivits på av oss som bor i dess lands- och glesbygd, som vaknar tidigare än alla andra för att se till såväl gård som mark och som bryter malmen som utvecklar ekonomi. I en ny tid som ställer krav på digitalisering och hållbar utveckling behöver vi ha en politik som håller ihop landet och som bidrar till hållbar utveckling i såväl städer och tätorter som gles- och landsbygd. Därför behöver vi en regionalpolitik som utvecklar hela , stad som land. 112 (M) replik: Runt om i finns det, även under pandemin vi nu befinner oss i, ofta sprudlande företagsamhet och entreprenörskap. Det finns en vilja i våra större städer, på mindre orter, i glesbygd och på landsbygd. Men det finns också utmaningar. En återkommande sådan handlar om miljötillstånd och långa handläggningstider. Det kan handla om företagare inom besöksnäringen som behöver något där strandskyddet kan ställa till det och hindrar viktig regional utveckling. Det kan också handla om större företag – nu senast var det i . Långa tillståndsprocesser kan göra att stora investeringar äventyras. Jag kan inte se att regeringen lägger fram några stora förslag på det här området. Hur skulle man kunna kraftigt minska den tid det tar och de pengar man lägger ned som företagare för att få miljötillstånd och andra tillstånd på plats? Personligen kan jag se att det här är en risk som gör att vi kan gå miste om viktig företagsamhet och ekonomisk utveckling i olika delar av landet. Om vi talar om grön omställning kan det också innebära att viktiga projekt försenas eller i stort äventyras. Därför, fru talman, vill jag fråga vad hennes och Socialdemokraternas plan är för detta. Har man några idéer att komma med om konkreta regelförenklingar som underlättar för stora och mindre bolag när de vill göra viktiga investeringar? 113 (S) replik: Som ledamoten vet är regelförenklingar något som vi alltid arbetar med, så även inom detta område. Vi jobbar med den frågan . Det jag kan konstatera när jag går igenom budgetmotion är att man kan läsa om alla utgiftsområden, men mellan 18 och 20 finns det ingenting. I budgetmotionen finns inga förslag på utgiftsområde 19, så jag kan bolla tillbaka frågan till . Tillståndsprocessen är ett sorgebarn lite överallt, ska jag villigt erkänna, men regelförenklingar är som sagt något vi jobbar med . Vi lägger också ganska mycket pengar på det. 114 (M) replik: Svaret på varför vi inte har en motion på just det här området är att vi i vårt budgetförslag väljer att lägga lika mycket pengar som regeringen. Vi har ingen avvikande uppfattning i den delen. Däremot kan jag konstatera att vårt parti har lagt fram ett antal konkreta förslag som rör miljötillståndsprocesser – inte att sänka kravnivån men att titta på hur man skulle kunna kapa tiderna ordentligt om till exempel en industri i någon del av vill utveckla sin verksamhet. För det och för kommunala reningsverk, nya bostäder och annat brukar tillståndsprocessen ofta ta jättelång tid, och man vet inte riktigt vad utfallet blir. Vi hoppas att man kan ta steg framåt, för det behövs om vi ska ha företagsamhet i olika delar av landet och inte bara i de stora städerna. och andra visar att det i stora delar av vårt land är avgörande att sådana här viktiga företagsamhetsprojekt går igenom. Men då måste vi ändra miljötillstånden. 115 (S) replik: Något som vi gör är att koncentrera uppgifterna till vissa länsstyrelser så att inte alla länsstyrelser gör alla uppdrag. Hemma hanteras till exempel miljötillstånden av , inte av . Det förbättringsarbetet pågår . Jag håller med ledamoten om att tillståndsprocesserna tar . Det är något som vi jobbar med . 116 (KD) replik: har vi kristdemokrater varit ganska tydliga med att ansvaret för hälso- och sjukvården, som ligger hos regionerna, bör överföras till staten. Ledamoten lyfter fram vikten av tillgänglig och god vård och omsorg i hela landet. noterar vi att vårdskulden ökar. Den är inte acceptabel för ett välfärdsland. Är det inte dags att Socialdemokraterna tar steget mot att pröva vårt förslag om att låta staten ta över ansvaret för sjukvården? 117 (S) replik: 118 (KD) replik: Det var ju ett ganska tydligt svar från ledamoten. Jag noterar att Socialdemokraterna i alla fall har gått mot att dela in i 6 regioner i stället för dagens 21. Det är ju ett steg på vägen. Jag tror att vi måste fortsätta den här dialogen. För att vi ska få jämlik och god vård behövs det något annat än det vi har . Vi har ju sett, inte minst nu i spåren av , hur olika det ser ut i landet. Likadant med cancervården. Jag uppmanar er att titta på vårt förslag ytterligare en gång i stället för att avspisa det så direkt. 119 (S) replik: Vi är helt överens om att vi måste ha en jämlik och rättvis vård i hela . Vi kan se att det skiljer sig åt beroende på var man bor. Men statlig styrning är inte alltid lösningen på alla problem här i världen. Det vi gör i denna budget är att vi satsar väldigt mycket pengar på både sjukvården och äldreomsorgen för att vi ska få bättre tillgång och tillgänglighet i vården. Detta tror jag är framtiden – att vi satsar mer pengar på vården så att det blir mer likvärdigt i hela . 120 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det nya målet för den regionala tillväxtpolitiken är ”utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet”. Det som har tillkommit här är hållbarheten, och jag har väl inga större problem med det. Det finns en annan textrad i förra årets betänkande: ”en sammanhållen styrkedja av politiska mål från EU-nivå till regional nivå kan åstadkommas, vilket innebär att befintliga EU-medel och statliga tillväxtmedel kan styras till projekt som i högre grad kan bidra till hållbar utveckling”. Detta tycker jag är jättebra. Det som har fått mig att lite höja ett varningens finger – och kanske inte bara det, utan blåsa i alla trumpeter som finns – är det förslag som kom om taxonomi. Det handlar om den delegerade akten från EU där man pekar ut hållbara verksamheter för finansiellt stöd eller finansiella investeringar. Där pekar man ut den svenska skogen, vattenkraften och de svenska gruvorna, som ska leverera de produkter som vi ska ställa om samhället med, som icke hållbara. är denna fråga uppe – vi lyfter den i många utskott och kommer att lyfta den i , och regeringen arbetar med frågan. Men jag är jätterädd att denna lista, där man pekar ut många av de svenska industrierna och verksamheterna, som är bland de bättre i världen när det gäller hållbarhet, som icke hållbara kommer att sprida sig till andra beslut inom EU, när den stora potten med miljarder kronor ska delas ut efter pandemin för att kickstarta ekonomin i . Då kan en sådan här lista ligga farligt nära besluten. Vi diskuterar utgiftsområde 19; det handlar om regionalpolitik. När vi ledamöter är uppe här och pratar om detta utgiftsområde – jag har själv gjort det – pratar vi om allt som handlar om landsbygd, om våra egna budgetar och så vidare. Men för den som lyssnar och kanske inte är så initierad handlar detta budgetområde om de regionala företagsstöden, transportbidraget, stöd till kommersiell service och regionalfondsprogrammen. Det är avgränsningen i denna budgetfråga. Jag kommer själv att göra lite utvikningar; det är inget märkligt med det. Men vad är då regional tillväxt? Det är förstås mycket mer än det jag räknade upp. När vi ledamöter är ute och träffar människor och företag ute i landet lyfter man förstås infrastruktur. Det är ett statligt ansvar som många klagar på. Det handlar om vägar, regionala flygplatser, bredband, järnväg och sjöfart. Det är alltså ett statligt ansvar att se till att detta fungerar i hela landet. Kompetensfrågan lyfter alla. Tillgången till riskkapital är också en svår fråga, framför allt utanför storstäderna, liksom tillgången till energi, som vi också har debatterat alldeles . Hela landet ska leva – vad menar vi med det? Är det bara ett sätt att uttrycka sig? I talar man om att ta hela landet i bruk. Det finns en stor skillnad, tycker jag, mellan att hela landet ska leva och att ta hela landet i bruk. På landsbygden har vi mycket av våra tunga industrier. Vi har skog och gruvor, och vi producerar varor och energi där. Har man ingången att man ska ta hela landet i bruk innebär det en annan attityd än att hela landet ska leva. Att ta hela landet i bruk handlar om att även landsbygden och regionerna ska vara med och producera, och det är man. Landsbygden och det som finns utanför storstäderna kan inte få bli något slags , som man besöker när man vill ha semester. De senaste dryga 40 åren har det skett en systematisk styrning mot centralisering, och därmed urbanisering, på ett sätt som ingen kanske egentligen velat se, men det har skett ändå. kom med ett förslag om att flytta ut, omlokalisera, 10 000 statliga jobb från . Vi vet att det har skapats 10 000 jobb i . har man flyttat ut några tusen, och åtminstone 8 000 återstår att omlokalisera. Sedan tycker jag att denna omlokalisering sker på ett felaktigt sätt – till någon förort till och till universitetsstäder som redan har högre tillväxt än har. Man puttar in mer. Det är egentligen stad nummer två och tre i regionerna som borde få dessa arbetsplatser. Detta är också ett problem: Var sker tillväxten? är en tillväxtmotor; det kanske man ska erkänna. Tillväxtmotorer och andra tillväxtorter suger åt sig investeringar. Man får högre utbildning och universitet – det blir ett självspelande piano. Mellansvenska Handelskammaren kom med en rapport ; jag har fått ta del av den även tidigare. De säger att av exportvärdet i registreras i . är fjärde största län när det gäller export. Då undrar man om detta har någon påverkan. Jag har tagit upp det med . Korrigerar man för detta på något sätt? Nja, man vet om att problemet finns, så man tittar på det. Detta är ett sätt att säga att det inte görs. Det innebär att alltför mycket tillväxt ute i regionerna och på landsbygden registreras i storstaden, som i sin tur kan visa att man är en jättestor tillväxtmotor och därför behöver ännu fler investeringar i form av infrastruktur och så vidare. Detta måste vi alltså se över. Jag träffade några nationalekonomer på ett möte, och vi pratade om hur pandemin slår i . Den slår otroligt regionalt. Pandemin slår hårdast mot storstäder och mot tjänstesektorn. Besöksnäringen i storstäderna har drabbats otroligt hårt. När jag träffade besöksnäringen i var de på väg att gå i konkurs, sa de, –maj. visade det sig sedan att till exempel Fjäll haft den bästa sommaren . Pandemin slår alltså otroligt olika i olika delar av landet och mot olika sektorer, förstås. Jag känner en lanthandlare, , som driver en Tempobutik i en by hemma i min kommun som har tappat halva sin befolkning. Vad gör han när han märker att marknaden sviktar? Han öppnar fyra digitala butiker i , i de byar där bybutikerna har lagts ned. Man behöver inte träffa någon människa. Det är fantastiskt – man går in, öppnar och betalar med telefonen, skannar varorna med en kamera och går ut, och så får man kvitto i telefonen. Fantastiskt bra utveckling! Det är lite kul att en lanthandlare ger sig in och konkurrerar med centralorten. Jag skulle vilja ta upp några andra saker. Jag var ju med i utredningen om kostnadsutjämning, Lite mer lika. Precis innan denna debatt diskuterade vi att det behövs ett nytt skatteutjämningssystem. Det är glädjande att alla partier är överens om att se över skatteutjämningssystemet. Det var sist. Jag tror att problemet ligger i att vi har helt olika ingångar när det gäller vad som ska komma ut av detta. är det inte heller partibundet, utan kommunalrådet läser längst bak i listan om det blir plus eller minus i skatteutjämningen och är därmed för eller emot förslaget. har jättemånga förslag som jag tycker att man fortfarande missar. har en del förslag som jag inte ser bli verklighet. är på gång . Vi har tagit emot den, och ska vi se till att den blir bra – att vi värnar äganderätten och att skogsägare får betalt om äganderätten begränsas. Då kommer även förslaget om fler servicekontor i landet. Det är många saker på gång som jag tror ska bli bra. Jag vill avsluta med den uppmaning som jag har framfört tidigare när vi har diskuterat regionalpolitik och som jag tog upp : Ta hela landet i bruk! Jag vill också önska mina kollegor och även presidiet en god jul. 121 (M) replik: Vi är mitt uppe i en coronapandemi som påverkar hela vårt land – både stad och landsbygd, företagare och offentliganställda. Men om vi håller oss till just företagsamheten kan vi se att det runt om i landet finns mängder av människor som driver enskilda firmor eller aktiebolag som har drabbats. Inte minst vet vi att områden som handel och besöksnäring liksom frisörer och andra inom tjänstesektorn är väldigt hårt drabbade. och Liberalerna är ju med och styr tillsammans med regeringspartierna och har varit med och förhandlat fram krispaketen. Det har varit ett antal extra ändringsbudgetar. Jag tycker att flera av stöden har varit principiellt riktiga, till exempel att kompensera drabbade företag som tappat i omsättning, men det har varit rätt oskickligt hanterat från regeringens och stödpartiernas sida. Till exempel har det tagit att komma fram med ett förslag om stöd till enskilda firmor, till exempel frisörer, och det kan ta uppemot för ett företag att söka och få pengar för tappad omsättning eller september månad. Det blir en ryckighet mellan perioderna i omsättningsstödet – 50 procents tapp, 40 procents tapp och 30 procents tapp – och en jättelång handläggningstid hos relevanta myndigheter. Jag vill fråga: Varför, , har ni gjort på detta sätt, och vad tänker ni göra för att styra upp detta, så att företag inte går i konkurs i onödan och i väntan på besked? 122 (C) replik: Tack, , för att du tar upp dessa viktiga frågor! Jag ska kanske inte berätta hur budgetförhandlingarna har gått till, men det är nog tack vare att har varit med och förhandlat som stöden har kommit till över huvud taget. Och tack vare att andra partier, som , har tryckt på om att enskilda företag ska få stöd har det till slut blivit en ganska stor majoritet i , och den utnyttjar vi för att påverka regeringen. Det tar , men . Jag äger själv en del fastigheter genom mitt familjeföretag, och jag har själv varit med om att ge hyresrabatter till flera företag. Det var faktiskt i går som jag fick det sista beskedet, och jag hade ansökt . Tyvärr var det ett nekande besked. Det företag som jag försöker hjälpa att överleva är så illa ute att de har förbrukat en stor del av sitt aktiekapital. Då får man inget stöd. Då får jag alltså ta den kostnaden själv. har helt rätt i att det tar . Jag var på ett möte med besöksnäringen i , och där kom frågan: Hur länge överlever ni? Det var kanske som sa att de kunde överleva till, medan de flesta sa att kunde överleva lite längre. Men det är väldigt olika mellan branscherna. Restaurangbranschen och delar av handeln är värst ute. Jag har dock en i min släkt som är färghandlare, och där är det all-time-high. Det är alltså inte alla som har det dåligt. Men jag håller med dig, , om att det tar med handläggningen. Det är för mycket kontroll av företagen, tycker jag. Jag tycker att man borde kunna betala ut pengar snabbare och sedan göra en efterkontroll. Stödet behöver betalas ut snabbt. 123 (M) replik: Jag tycker att detta är ett rätt stort problem. Pandemin kom bildligt talat som en flodvåg, och jag tror att folk förstår att vi får ta de lagar vi har och de möjligheter som finns. Då var till exempel detta med skatt och anstånd en väldigt effektiv åtgärd för att hjälpa många företag runt om i landet. Jag tycker att det är bra att den möjligheten har förlängts. Korttidspermitteringarna har ofta fungerat rätt väl, inte minst i industrin. Sedan kan man nog dra lärdomar när det gäller en del andra stöd, inte minst omställningsstöd och när det gäller omsättningsförluster. Det har ofta varit för högt ställda krav. Det har varit en osäkerhet med de villkor som har varit, till exempel när det gäller utdelning, och det har varit ryckighet. Likadant har det funnits andra problem för enskilda firmor och huruvida handelsbolag ska rycka in och så vidare. Jag är rädd för att bolag kommer att gå i konkurs om man inte styr upp detta omgående. Vi har ju problem framför oss också. 124 (C) replik: Tack, , för frågorna! Det har tagit i vissa fall. Det tar att få stöd utbetalt, och det blir likviditetsproblem. Sedan tycker jag att man kan addera korttidspermittering, omställningsstöd, uppskjuten skatt och detta med att slippa sjukförsäkringskostnaderna. Vi har ju en bunt saker som man kan lägga ihop. Jag skulle också önska att vi kunde rädda alla företag. Det vore fantastiskt. Detta är ju ett tillfälligt problem som blivit långvarigare än vad vi trodde från början. Friska, sunda företag måste vi hjälpa att komma över krisen, för de behövs när vi kommer ut igen. Det hoppas jag att vi gör snart. Jag ska inte säga några tider, för det är ingen som vågar göra det, men och hoppas jag att vi har företagen kvar. Därför behöver vi lägga mycket pengar på dem också. 125 (L): Tack till föregående talare i denna viktiga debatt! börjar ju chanukka, så jag kan väl börja med att önska en glad ”christmukkah”, som moderna människor i börjar fira . Jag skulle vilja försöka mig på ett alternativt svar på den eviga frågan om hönan och ägget. Faktiskt handlar den här berättelsen om hönan, ägget och räven. Det gör det ju lite tuffare för hönan, kan vi konstatera.