prot · H70959 · 2020-01-16 00:00:00 — En av regeringens prioriterade frågor är därför att fortsätta satsningen på att stärka det polisiära arbetet. förstärker vi också de andra delarna av rättskedjan. Den studie som hänvisar till är en viktig studie. Den är gjord av Trafikanalys på uppdrag av regeringen. Studien pekar bland annat på att efterfrågan på uppställningsplatser är stor och att lastbilschaufförerna är en utsatt grupp. Studien visar visserligen inte på någon ökning av brottslighet på uppställningsplatser, men har Trafikanalys undersökningar visat att ett stort antal chaufförer upplever otrygghet och uppger sig blivit utsatta för brott och att mörkertalet kan vara stort. Regeringen har sedan studien presenterades vidtagit flera åtgärder som syftar till att höja tryggheten i samhället och längs vägarna. har till exempel fått i uppdrag att göra en översyn av hur brister på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar kan avhjälpas. ser nu över hur utformningen av rastplatserna kan öka säkerheten och om kameraövervakning bör användas i större utsträckning. Vad gäller frågan om ökade kontroller har ett omfattande uppdrag som ofta innebär svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är dock viktigt att lever upp till sina åtaganden i hela landet. Det är som avgör hur resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter och mål som myndigheten har. 23 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Det var inte så länge sedan som vi stod här och debatterade samma fråga, och jag debatterade samma fråga även med statsrådet . Ni har ju lite olika ansvarsområden, men här tangerar de varandra. efter den förra debatten fick jag ett mejl från en åkeriägare. Jag läste upp det förra gången och läser det nu också. Det står så här: Hej ! Hoppas allt är bra med dig. Vi har ett femtontal chaufförer som tar sin nattvila i hytten, framför allt i och . Läser i Trailer om risken för rån, överfall och inbrott som skapar en otrygg arbetsmiljö för många lastbilschaufförer. Kan skriva under på det och får det till mig från våra chaufförer som ligger i hytten och känner likadant. Åkeriägaren avslutar mejlet så här: Har för mig att har fått i uppgift av regeringen att se över hur bristen på säkra uppställningsplatser ska kunna rättas till. Vad har hänt där? Ingenting, antar jag. Men problemet är även att enskilda kommuner har parkeringsförbud på sina gator. Vi betalar gärna en slant för att ha någonstans att stå. Efter förra debatten, , fick jag ett mejl från en reporter, för då var frågan om lås på fordonen uppe till diskussion. Det är ganska intressant att se hur de här debatterna också fångas upp av andra. Reportern skriver så här: Dessutom intervjuade jag , då de just hade tagit fram de nya systemen med larm, möjlighet att låsa hytten snabbt och minska hastigheten om fordonet stals. De sade då: Buset lär sig snabbt vilka fordon det är som har larm och annat. Risken finns att de skjuter föraren direkt innan denne hinner trycka på larmknappar. På så sätt skulle lås och larm utgöra en risk för kraftigare och dödligt våld. Detta var den slutsats som man på drog. Det är alltså en balansgång, för om vi förhindrar för mycket tar man till andra metoder. Det här är ett jättestort bekymmer. Som också utredningen visar känner många förare en oro. Det är något som vi måste ta på största allvar. Problemet är inte arbetsgivaren, som var uppe i den förra debatten, utan problemet är att samhället inte förmår hålla efter dem som ägnar sig åt kriminell verksamhet, och den tar sig ganska grova uttryck. Det har skett en dramatisk förändring bara sedan vi hade den förra debatten, och det är det som oroar mig oerhört mycket. Jag känner inte att regeringen tar frågan på det allvar som den borde göra, för då hade man gått in och gett tydligare direktiv om hur det här ska åtgärdas. Man får inte glömma i den här diskussionen att vägen är de kriminellas verktyg. De kriminella använder vägen för sin verksamhet. Här har vi en yrkesgrupp som är väldigt utsatt av det enkla skälet att de transporterar mycket värdefullt gods: datorer, tv-apparater och även smink. Det kan låta konstigt, men det är faktiskt så eftersom smink betingar enormt stora pengar och går att snabbt avsätta ute på marknaden. Man tittar väldigt mycket på vad man kan komma åt ute på vägen, och man drar sig inte för att använda våld för att komma åt det gods som är intressant. Det gör att en hel yrkesgrupp känner stor oro i sitt dagliga arbete. Jag är lite nyfiken på att höra om det har skett någon förändring hos regeringen sedan förra debatten, om man har tagit något steg, och i så fall vilket, för att komma till rätta med det här. 24 Statsrådet (S): Jag tackar interpellanten för att han återigen lyfter denna viktiga fråga, för här har vi ett gemensamt engagemang. Tryggheten på vägarna, ordning och reda och arbetsmiljön för chaufförerna är verkligen frågor som vi har satt fokus på och kommer att fortsätta sätta fokus på. I är det få branscher som har mött en så dramatisk förändring av arbetsmiljö och trygghet. Kriminella gäng agerar, och det har varit väldigt mycket fusk och stök i branschen. Det skapar en press nedåt på löner och villkor och leder till utflaggning från av de här jobben. Vi jobbar därför både här hemma och i med de här frågorna för att få ordning och reda på systemet. Det har funnits en för naiv, liberal bild av att det inte behövs några regler som folk behöver följa på det här området när man reser i . Då går vi över till de mer hårda trygghetsfrågorna. Det absolut viktigaste vi gör för att öka tryggheten är det som jag brukar prata om, nämligen de 1 100 nya poliser som anställdes . De placeras och får sin anställning runt om i . Bara för att göra en koppling till tror jag att det var 32 som anställdes där . Rånet som nämndes skedde antagligen någonstans i syd, där det var 31 som anställdes. När polisen får ökad bemanning och möjlighet att vara ute har man större möjligheter att slå mot de internationella stöldligorna och att ha bevakning på platser som är brottsutsatta. Det är klart att det ger en ökad muskelkraft för det polisiära rättsväsendet. Sedan är det lagstiftningen, som jag berättade om förra gången. Det är inte ett nytt initiativ, men jag tror att den nya kameraövervakningslagen har trätt i kraft sedan den förra debatten. Det innebär att polisen måste göra en bedömning av lagstiftningen. De får själv avgöra när och var de vill sätta upp kameror och behöver inte söka om tillstånd från Datainspektionen. Det är en viktig förändring som har skett. Jag tror väldigt mycket på kamerorna, för de har visat sig skapa mycket trygghet på platser som är brottsutsatta. Inte bara på i särskilt utsatta områdena utan också på andra platser där man jobbar med kameror får det effekt, och polisen får nya verktyg för att utreda brott. Vi tittar nu på en ny lagstiftning som ska ge polisen större möjligheter att i gränsnära områden jobba med kameror på ett helt annat sätt. Det skulle också öka möjligheten att stoppa den internationella trafiken och en del av de stöldligor som rör sig över gränser. Det är en prioriterad fråga för mig. Som vi talade om förra gången har polisen fått ett uppdrag av oss att jobba med frågorna om ordning och reda på vägarna och bättre kontrollverksamhet. Man fick särskilda pengar för detta och ska lämna en slutredovisning . har också fått i uppdrag att jobba med frågan om säkrare uppställningsplatser och att träffa företrädare för branschen. Man hade haft en konferens alldeles innan, och jag vet att har träffat branschen för att tala om dessa frågor. Det finns ett gemensamt arbete, inte bara om att rusta de 20 rastplatser man har bestämt sig för att rusta, utan om hur man jobbar systematiskt med säkerhetsfrågorna. Vi har även det myndighetsgemensamma arbetet för flera myndigheter som handlar om ordning och reda i arbetslivet. Det finns en länk mellan den kriminalitet som uppstår på vägarna och vad som sker på rastplatser och annat. Därför jobbar vi med detta på bred front. Jag är dock öppen för nya idéer och förslag eftersom vi tar denna fråga på stort allvar, och vi kommer att fortsätta att trycka hårt på denna fråga. Dessutom är det nya EU-regler på gång om cabotage och utstationering som kommer att hjälpa till i kampen på svenska vägar. Här var inte minst socialdemokraten insats helt avgörande. 25 (SD): Jag tackar statsrådet . Säkerheten på vägarna är oerhört viktig. Vi talar om en grupp som har som arbetsuppgift att skapa möjligheter för oss andra att ha ett drägligt liv. De ser till att det finns kläder och mat i butikerna, att läkarna har sin utrustning så att vi kan söka vård och så vidare. Dessa människor har som uppgift att få vårt samhälle att fungera, men de saknar stöd från samhället och känner sig oroliga för att sova utmed vägen. Jag har fått många kommentarer om detta, och statsrådet får gärna gå in och läsa dessa på min Facebooksida. De är oroliga för vad som kan ske, speciellt om de har transporter som är värdefulla. Det säger sig ju självt att om man inte känner sig lugn och trygg när man ska lägga sig i hytten på sin bil får man inte den vila man behöver för att kunna vara en säker förare dagen därpå. Till slut orkar man inte leva under dessa villkor. Man får inte glömma en viktig sak, och det är den polisiära närvaron på vägen. Jag har en bakgrund inom både kontrollverksamheten och åkerinäringen, och polisiär närvaro på vägen är viktig för att skapa trygghet. Då har man åtminstone någon kontakt med myndigheten där ute och kan söka hjälp om det behövs. publicerades en artikel i tidningen om en händelse vid en rastplats vid . väcktes föraren av att bilen gungade. Det var någon som stal lasten, i detta fall kläder. Föraren gjorde misstaget att gå ut och möttes då av fyra gärningsmän och blev svårt misshandlad. Han borde givetvis ha stannat kvar i hytten och ringt polisen men gjorde inte det och råkade illa ut. I en artikel i tidningen , som kom ut samband med den förra interpellationsdebatten, berättas om en chaufför hos ett av de större svenska privatägda åkerierna. Även han väcktes av att bilen gungade. Han klev inte ur hytten utan drog undan gardinen för att se vad som pågick utanför, och där höll man på att stjäla lasten. Det som var otäckt i detta fall var att man hade en vakt utrustad med en AK5, alltså en automatkarbin, och alla vet vad konsekvenserna blir när en sådan avfyras. Föraren var en trebarnsfar , och han sov inte särskilt bra resten av den natten. Han fick ringa efter en kollega så att han kunde sova i en annan bil på en annan plats, för han vågade inte vara i sitt eget fordon. Detta är verklighet och vardag för många förare, speciellt för dem som kör värdefullt gods. Samhället måste ta sitt ansvar här och se till att det finns tillräckligt med resurser för att mota tillbaka den kriminella verksamheten. Den kriminella verksamheten tar nämligen alltför stor plats och påverkar vanliga, hederliga människor som försöker göra ett bra jobb för att vi andra ska kunna ha en dräglig tillvaro. Därför måste samhället hjälpa till, stötta och på alla tänkbara sätt försöka komma åt dem som ägnar sig åt kriminalitet. Jag är fortfarande nyfiken på om det har tillkommit några konkreta förslag sedan förra debatten. Om inte så kommer det strax ett. 26 Statsrådet (S): Jag tackar för debatten och problembeskrivningen. Låt mig fråga om de åtgärder som jag har räknat upp har betydelse i frågan. Har förra årets 1 100 nya poliser runt om i landet betydelse? Har större möjligheter till kamerabevakning genom ny lagstiftning som gör att polisen inte behöver söka tillstånd utan kan använda kameror där det behövs betydelse? Har uppdraget till polisen att öka kontrollen av yrkestrafiken betydelse? Har uppdrag från regeringen att jobba med säkerhet ihop med branschen när det gäller kontrollplatserna betydelse? Vidare: Har den skärpta vapenlagstiftningen betydelse? Vi har alldeles för många illegala vapen i , och det är fruktansvärt. får tullen nya befogenheter och resurser för att stärka gränsskyddet. Men vi har också skärpt lagstiftningen så att minimistraffet om någon påträffas med ett skarpladdat vapen är i fängelse. Rör det sig om grövre brottslighet handlar det om många fler år än så. Politikens roll är att prioritera och fokusera på denna typ av problem. Jag tycker att dessa åtgärder går i rätt riktning. Kan vi dessutom använda det nya vägpaketet som är på gång i , där är pådrivande för nya regler inom transportsektorn, kommer vi att kunna kontrollera en del av den illegala trafik som skapar så mycket stök och oro på svenska vägar. Vi jobbar hårt med frågan, men jag lyssnar gärna på förslag och synpunkter från olika aktörer. Men framför allt har en nära dialog med branschen om ordning och reda på vägarna. Det innefattar också trygghetsfrågorna för chaufförerna. 27 (SD): Jag ska ge några snabba svar på frågorna jag fick. Kameraövervakning och poliser är jättebra. Kruxet med att ta in människor i polisutbildningen är att de inte blir poliser förrän . Men det är rätt inriktning och rätt beslut. Jag skulle bara vilja se mer av den varan, för det behövs. Det finns dock en väg man kan gå för att få en hyggligt snabb lösning. Regeringen får den helt gratis av oss, och ni kan också läsa om den i vår motion. Det finns 70 bilinspektörer. Det har inte polismans befogenheter i alla delar, men tittar man på vad de enligt lag får göra vid kontroller på väg ser man att det bara saknas lite för att de ska kunna användas för att snabba på denna process. Utbildas denna personalgrupp så att den kan ges högre befogenheter har vi i ett slag ytterligare 70 stycken som kan bidra till att göra arbetsmiljön på våra vägar säkrare. Detta bekymmer borde rimligen påverka varenda en av de 349 ledamöterna i kammaren. Vi kan inte ha det så här, utan vi måste sätta in alla tänkbara resurser för att stävja kriminaliteten på våra vägar och skapa den trygghet som människorna där ute rimligen kan kräva. Var så god! Fundera gärna på denna idé och återkom om det finns några frågor. 28 Statsrådet (S): Det är bra att vi är inne på ungefär samma tanke. Regeringen har startat ett arbete för att se över hur vi inte bara ska ha regler för ordning och reda på vägarna utan också hur kontrollverksamheten ska fungera, vilket är exakt det är inne på. Vi menar att yrkestrafiken ska präglas av sund konkurrens med sjysta villkor och god arbetsmiljö. Då måste reglerna inte bara finnas där utan också följas. Därför har vi tillsatt en utredning som ska se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafiken ska bedrivas för att förbättra förutsättningarna. Utredningen ska ta fram förslag för detta men också föreslå en samlad organisationsform för kontrollverksamheten för att uppnå större slagkraft. Jag ser fram emot att polisen med sin växande organisation kommer att kunna göra fler kontroller och jobba smartare. Jag ser också fram emot att vi kommer att få förslag på hur man på ett smart sätt kan skapa en samlad organisationsform för bättre kontrollverksamhet. Vi ska ha ordning och reda på vägarna och god arbetsmiljö för chaufförerna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2019/20:238 om restriktioner vid verkställighetshinder 29 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för att våldsbejakande imamer som utgör säkerhetshot ska kunna portas från moskéer och om jag anser att en svensk version av restricted leave policy skulle vara användbar. Lagen om särskild utlänningskontroll, ofta benämnd LSU, är ett verktyg för att hantera utlänningar som bedöms utgöra säkerhetshot mot . Potentiella terrorister kan hindras från att komma in i eller att stanna kvar i . En utredning arbetar med att se över bland annat LSU (Ju 2018:08). Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. I vissa avseenden uppfattas lagen som svårtillämpad, och lagstiftningen är i behov av en översyn. I en hemställan till regeringen har Säkerhetspolisen efterfrågat att vissa bestämmelser i lagen förtydligas och görs mer ändamålsenliga och att luckor täpps till. De frågor som Säkerhetspolisen har tagit upp i sin hemställan är omhändertagna av utredningen. Uppdraget tar också om hand de frågor som väckts i tillkännagivande om LSU. Av utredningens direktiv framgår bland annat att utredaren ska överväga hur kontrollen av de personer som bedömts utgöra ett säkerhetshot, och som inte kan utvisas, ska förstärkas. Det system som finns i och som i frågan benämns som restricted leave policy påminner om det kontrollsystem som nu överväger. Det är viktigt att lagstiftningen i stort ses över och särskilt att kontrollsystemet för dessa personer skärps. Eftersom utredningens arbete pågår kan jag inte redogöra för vad utredningen kommer att föreslå, men jag ser fram emot att utredaren redovisar sitt uppdrag , nämligen . 30 (SD): hölls en särskild debatt om hur ska hantera utlänningar som utgör säkerhetshot. I samband med detta föreslog vi att personer som väntar på utvisning ska kunna beläggas med särskilda restriktioner. Exempelvis bör inte imamer, av uppenbara skäl, som utgör ett säkerhetshot kunna verka i moskéer. I en kommentar till SVT avfärdade förslaget eftersom han inte visste hur vi ”har tänkt att det ska leva upp till internationella konventioner”. har brottats med samma problematik och införde därför 2011 något som kallas restricted leave policy. Regelverket tar sikte på personer som utgör hot mot rikets säkerhet men där utvisning inte kan verkställas och ger möjlighet att belägga dem med särskilda restriktioner vad gäller rätten att arbeta, studera, välja bostadsort och ta emot ekonomiskt bistånd. och omfattas av samma internationella konventioner. Brittisk domstol, inklusive migrationsöverdomstolen, har vid ett antal tillfällen funnit att regelverket ligger i linje med internationell rätt. Varken eller har, såvitt jag kan se, någonsin uttalat att policyn skulle stå i strid med eller Europeiska unionens rättighetsstadga. Även om ett beslut att till exempel hindra en våldsbejakande imam från att verka i en moské potentiellt skulle kunna strida mot internationell rätt finns det inget prejudikat som pekar på detta . Tvärtom har vi en tydlig praxis från en välfungerande rättsstat i vårt närområde som pekar ut en bred katalog av verktyg som potentiellt skulle kunna och får använda men som vi tyvärr inte använder. Vad menar då med att förslaget inte skulle leva upp till internationella konventioner? Svaret är antagligen att den internationella rättighetslagstiftningen ibland tenderar att fungera som en bekväm bortförklaring för statsråd som inte riktigt är sugna på eller orkar ta sitt ansvar och som är för ängsliga för att fatta beslut som kan vara impopulära bland vänsterjournalister men som ändå är nödvändiga. Brukade inte regeringen säga exakt samma sak angående asylinvandringen, det vill säga att det inte fanns något de kunde göra på grund av internationella konventioner. Det är exakt samma bortförklaring som var rådande . Jag kan bara vädja till att ta sitt förnuft till fånga. Dessa personer ska ut, och vi behöver använda alla lagliga verktyg för att se till att de gör så lite skada som möjligt medan de väntar på flyget hem, även om detta känns jobbigt, även om sätter sig på tvären och även om Socialdemokraterna riskerar att förlora en del muslimska väljare. Jag vill ställa en enkel fråga till statsrådet. Kan statsrådet peka på ett prejudikat från eller som pekar på att det som statsrådet säger är sant, det vill säga att förslaget skulle strida mot internationella konventioner? 31 Statsrådet (S): Först är det viktigt att säga att regeringen har fattat beslut om att de personer som vi talar om ska utvisas från och att vi har en LSU-lagstiftning som i vissa avseenden liknar lagstiftning restricted leave men att deras lagstiftning inom området på flera punkter är lite mer komplex än vad interpellanten vill göra gällande. Jag kan ta några exempel och ställa lite motfrågor när det gäller om man skulle vilja införa systemet. Där ges ju tillfälliga uppehållstillstånd , men när har beslutat att en person ska utvisas har personen inte rätt att vara i . Vi har inga tillfälliga uppehållstillstånd. Med policy blir det tillfälliga uppehållstillstånd, och det är ovanligt att personerna inte alls får arbeta. De får inte arbeta inom vissa yrken så som lagstiftningen är konstruerad i , men i är huvudregeln att personer inte får arbeta om de inte får vara i , enligt LSU-lagstiftningen. går vi vidare med en översyn av lagstiftningen, där vi har haft en del luckor. Vi vill också förbättra kontrollmöjligheterna i lagstiftningen. Jag uppfattar att det finns en bred politisk enighet om att genomföra sådana förändringar. Man måste se att i vissa avseenden är nog vår LSU-lagstiftning i , på de områden jag nämnde, kanske något skarpare än den brittiska lagstiftningen, eftersom vi till exempel inte har tillfälliga uppehållstillstånd. Egentligen har vi ett allmänt förbud mot att arbeta för personer som har hamnat i den situationen, vilket går längre än det brittiska systemet. Frågan är var någonstans i restricted leave-policyn man ser att imamerna inte får verka som imamer i . Vi hittar inte riktigt detta, i alla fall inte i öppna källor i brittisk lagstiftning. Det finns kanske annan lagstiftning där hittar vägar framåt och försöker begränsa och så vidare, men då hamnar man i en diskussion. Jag förstår att uttrycker sig så som han gör – att det kanske inte finns prejudikat på detta område eftersom få länder har infört och prövat denna typ av system. Vi har både internationella konventioner och en svensk grundlag att förhålla oss till i olika sammanhang. Den är byggd på medborgerliga fri‑ och rättigheter som innefattar religionsfrihet och annat. Då undrar jag hur har tänkt sig att en ny lagstiftning skulle fungera, vad syftet är och hur man skulle klara detta. Det var detta jag uttryckte mig om. När vi tillsatte fanns inte dessa förslag på bordet. Det var inte så att Säkerhetspolisen hade kommit till oss och sagt att detta var en fråga som de ville undersöka och komma vidare i. Därför tillsatte vi en utredning som i första hand tog hänsyn till tillkännagivanden som hade gjort i sammanhanget men också till Säkerhetspolisens inrådan. Vi har en utredning som kommer att lämna förslag om ytterligare begränsningar för dessa individers möjligheter att verka i och framför allt titta på deras möjligheter att kontrolleras på ett mer effektivt sätt. Jag tycker att detta är bra och hoppas att det kan bli en något mer fördjupad diskussion när utredningen, som kommer att vara omfattande, kommer med sitt förslag. Jag räknar med att det blir en mer omfattande diskussion då utifrån ett nytt beslutsunderlag som både och jag kommer att få ta till oss . 32 (SD): De papper som statsrådet håller i är av restricted leave act. (Statsrådet (S): Exakt!) Jag läste samma själv. Hur hämtade jag då ur den att man skulle kunna förbjuda imamer att verka i moskéer? Där står det angående restriktionerna att man speciellt bör stoppa dessa personer från att inneha arbeten där de utövar auktoritet över andra, särskilt auktoritet över unga människor. Om man då lägger ihop ett plus ett är det enkelt att förstå att en imam är ett typexempel på ett sådant jobb. När det gäller rätten att arbeta håller statsrådet på med lite juridiskt hårklyveri. Det stämmer att dessa personer inte får uppehållstillstånd i . Deras situation regleras i § 10 i LSU. Däremot får de inhibition. Inhibition innebär att man får stanna ända tills man ska ut ur landet. Detta innebär bara att man använder två olika ord för att beskriva samma sak. I har de inte, vad jag känner till, någonting som heter inhibition. De nöjer sig med att kalla det för ett tillfälligt uppehållstillstånd. Men de juridiska konsekvenserna är desamma.