prot · H70984 · 2020-03-10 00:00:00 — De är oftast välklädda och vältaliga och för sig i de fina salongerna, men de har en bakomliggande agenda. Det är ett jättebekymmer, och här måste man sätta in alla resurser som finns för att komma åt brottsligheten. Därför blir det än mer anmärkningsvärt när staten är en aktör som faktiskt nyttjar den typen av verksamhet. Det är inte så länge sedan vi stod här och debatterade frågan. Då sa statsrådet att det var viktigt för staten att agera föredömligt i verksamheten och inte nyttja oseriösa företag. Jag är helt övertygad om att statsrådet har den viljan att komma åt frågan, men det blir motsägelsefullt när man bara efter debatten läser en tidningsartikel där det framgår att Postnord återigen nyttjar företag som inte följer regelverket. På det viset är staten med och finansierar kriminell verksamhet. Jag säger inte att Postnord är kriminellt, men man nyttjar företag som i stor utsträckning styrs av kriminella nätverk. Eftersom man inte städar i sina leverantörsled förekommer den typen av verksamhet i princip på gårdsplanen. Jag hoppas innerligt att det möte som ska ske på också leder till en klar förbättring av Postnords upphandling av transporter. 12 Näringsminister (S): Ja, vi ska föregå med gott exempel. Brottslighet är det yttersta uttrycket för något som inte är ett gott exempel utan är ett dåligt exempel. är det tyvärr inte Ankeborg vi pratar om, utan det är ibland fråga om avancerad brottslighet. Den går över landsgränser, och den innebär att man försöker gena och inte håller sig till lagar, regler och sjysta villkor för våra löntagare – det vi vill ha i vårt land. Det är mot den bakgrunden som vi inte bara för en dialog med de statliga bolagen om att föregå med gott exempel utan nu också har fattat beslut om att skärpa regelverket i form av statens ägarpolicy. I nästa steg kommer staten som ägare att på bolagsstämmorna driva att detta också går in i bolagsordningen. Det är inte något frivilligt arbete. Inte för att jag betvivlar viljan eller uppsåtet vare sig hos Postnord eller hos de andra statliga bolagen, men det ska tydliggöras ytterligare. Det är inte bara fråga om brottslighet – det är naturligtvis allvarligt – utan det ska också vara allmänt sjysta villkor i upphandlingen av varor och tjänster såväl hos leverantörer som längre ned i kedjan hos underleverantörer. Där har det också varit problem tidigare. är mycket engagerad i frågorna. Jag delar uppfattningen att det gäller att se upp. Jag sa i den tidigare debatten att även om man vid ett visst tillfälle tycker sig ha kontroll och ser att saker och ting går bra är det viktigt att följa upp detta. Det är mot den bakgrunden vi har fört och fortsätter att kontinuerligt föra en dialog med de statliga bolagen och Postnord – det har funnits problem här – och i de fall det inte fungerar helt enkelt upphandlar nytt. Det kan inte vara så att vi med våra skattemedel eller med vårt gemensamma ägande i de statliga bolagen bidrar till brottsligheten eller till att svenska löntagare utsätts för osjysta villkor. Det råder inga tvivel om detta. Det gläder mig dessutom att det finns en bred samsyn. För att ytterligare understryka detta skärpte regeringen , , ägarpolicyn ytterligare. ska denna också in bolagsordningen och tas upp på bolagsstämmorna så att det är tydligt i fråga om lagar och brottslighet samt i fråga om att agera sjyst, det vill säga att upphandlingen i de statliga bolagen ska bidra till att löntagare i har kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor. Vi ska inte bidra till osjyst konkurrens. 13 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Den sista meningen var jätteviktig, nämligen att man ska föregå med gott exempel. Staten har en oerhört viktig roll, nämligen att föregå med gott exempel. Om staten inte följer regelverket, och det inte får konsekvenser rent straffrättsligt, ger man grönt ljus för andra som tummar på regelverket. Det är en oerhört allvarlig utveckling. Det som hände strax efter den förra interpellationsdebatten var att polisen arrangerade en särskild vecka i . Ni vet att trafikpolisen i är oerhört effektiv när det gäller att komma åt dem som fuskar inom transportnäringen. tog man elva otillåtna cabotage. Det är ganska mycket med tanke på att det inte är så många tjänstemän som står ute på vägen och jobbar samt att det tar i anspråk att avrapportera ett ärende. Jag ska läsa vad det stod i en tidningsartikel i samband med veckan, vilket fick mig att skriva den interpellation som vi debatterar just nu: ”Under en av trafikpolisens fortbildningsinsatser hade fyra trafikpoliser och lika många bilinspektörer mobiliserat sig på Flåssmyrs kontrollplats (E4) vid . Redan tidigt hade man ertappat ett åkeri med att köra otillåtet cabotage. var det dags igen – när ett av Postnords ekipage rullar in på ’arenan’.” Det var den här artikeln som fick mig att skriva interpellationen. Under den veckan fann man elva otillåtna cabotage. I artikeln framgår vidare: ”Dagen började med att ett av de allra första ekipagen som vinkades in kunde konstateras köra otillåtet cabotage. Dragbilen är hemmahörande i . var det dags för nästa. Det blå kapellet bakom den rumänske dragbilen bär en vit, välkänd logotyp – Postnord.” Det är allvarligt när Postnords logga – det är vårt gemensamma bolag; staten är ägare – figurerar i sådan verksamhet. Det stör mig mycket. Jag har själv stått på vägar och kontrollerat den yrkesmässiga trafiken, och jag har sett alla varianter på att bryta mot regelverken. När åtta personer fångar in elva otillåtna cabotage, däribland ett av statens bolag, förstår man hur omfattande verksamheten är. Statsrådet pratar om att polisen ska få ökade resurser. Det är helt rätt. Och man måste få ut mer personal på vägen. Hur det än är har den kriminella verksamheten sin grund i att förflytta sig själv eller gods ute på vägen. För att skapa oreda i de kriminellas verksamhet måste det finnas tjänstemän på vägen som aktivt och intensivt jobbar för att begränsa svängrummet för de kriminella. De har vuxit ohämmat inom transportnäringen . Det är därför vi ser den här omfattningen av otillåtet cabotage. I detta finns annat; man smugglar vapen, narkotika och stöldgods in i och ut ur landet. Det finns mycket som förgrenar sig in i verksamheten, och det är synd att staten har varit en aktör som har försörjt den verksamheten. 14 Näringsminister (S): Jag blir också störd när jag läser om sådant. Det första jag gör när jag läser om det är att ta reda på om det har hänt. Är det ett lagbrott har vi en särskild ordning för det. Det ska utredas av polis, och är det av den karaktären att det ska föras till åtal finns det en särskild ordning för det. När det är ett statligt bolag som – utan uppsåt men ändå – hamnar i ett läge där man bidrar till att det sker ett brott eller för den delen bidrar till att svenska löntagares villkor försämras, då blir jag inte bara störd. Jag får också energi till att försöka få en annan ordning i detta genom att se till att regelverket är tydligt och att förväntningarna på vad våra gemensamma bolag ska göra är tydliga. Om det ändå sker – ingen av oss är ju perfekt; det kan ändå ske – tror jag att det är viktigt att hålla kvar blicken och inte tro att nu har vi vidtagit alla åtgärder, nu kommer aldrig någonting mer att ske, utan vara på det som en hök. Ja, jag blir också störd när jag läser om sådana saker. Sedan är det ju så, fru talman, att utöver de statliga transporterna är detta en bransch som vi vet har haft många problem. Det har inte varit tillräckligt reglerat därför att det sker över landsgränser, och det regleras huvudsakligen av ett EU-regelverk som inte varit tillräckligt bra. Det är mot den bakgrunden min kollega har drivit på för starkare regler. Det är mot den bakgrunden vi inte nöjt oss med enbart starkare regler utan också tagit fram verktyg för sanktionsavgifter av olika slag och möjligheten att klampa bilar så att man inte kan strunta i sanktionsavgiften och fortsätta. Vi har sett till att det har utbildats ytterligare 400 poliser och bilinspektörer för att förbättra kontrollerna av dessa tunga fordon. Det behövs alltså ett tydligt regelverk, och där är det fortfarande inte tillräckligt bra. Det är därför regeringen kämpar för att vi ska ha tydliga regler inom Europeiska unionen och här hemma och verktyg för att kunna beivra sådant. Vi ska ha poliser till att fånga dem som ägnar sig åt den organiserade brottslighet som talar om. Därutöver, fru talman, ska det aldrig råda något tvivel. Även om det av och till uppdagas att inte alla sköter sig perfekt ska det aldrig råda något tvivel om vilka förväntningar vi har på våra gemensamma bolag, oavsett om de är helägda eller delägda som i fallet Postnord med danska staten. Att man ska följa lagar och regler tycker jag är ett minimum; det behöver inte ens sägas. Man ska därutöver bidra till sjysta villkor och sjyst konkurrens så att de som vinner en upphandling som leverantörer eller underleverantörer gör det därför att de är duktiga, inte därför att de genar runt lagar eller runt löntagarnas villkor i form av löner och arbetstider med mera. Så ska vi inte ha det. Det har funnits sådana exempel. Vi måste fortsätta jobba ihärdigt för att bli av med detta i vårt land. 15 (SD): Ja, det är viktigt att de statliga bolagen föregår med gott exempel. Men på det sätt det har varit och vi kunnat läsa om i tidningarna är det någon seriös företagare som har förlorat ett transportuppdrag därför att Postnord har valt att köpa transporterna av någon annan, mindre nogräknad transportör. Det är det som är kärnan i diskussionen vi har – att staten aktivt har varit med och så att säga slagit undan benen på dem som är seriösa företagare. Jag hoppas innerligt att vi kommer att se en förändring framöver. Jag stöder mig på det sista stycket av statsrådets svar – att har kallat upp Postnords ledning för ett samtal. Jag hoppas att vi ska slippa läsa artiklar om att Postnord och för övrigt även andra statliga bolag figurerar i dessa sammanhang. Jag hoppas att de följer lagar och regler och säkerställer att det är sjysta transporter de upphandlar. Det är jätteviktigt, för staten är som sagt ett föredöme och måste leva upp till detta. Annars ger man klartecken för mindre nogräknade aktörer. Därmed vill jag tacka för en god debatt. 16 Näringsminister (S): Jag vill tacka för en bra diskussion om en angelägen fråga, nämligen hur vi ska se till att använda våra gemensamma bolag så att de föregår med gott exempel inte bara i den verksamhet de själva bedriver utan också när de upphandlar från leverantörer och underleverantörer. Regeringen har ganska presenterat ett förslag och fattat beslut om att skärpa regelverket ytterligare. Det handlar inte bara om något så självklart som att man ska följa lagar och regler utan också om att man ska ställa krav på dem man upphandlar av att de behandlar sina anställda sjyst via kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor. Detta, fru talman, därför att vi tyvärr lever i när en del försöker gena, ekonomiskt och ibland till och med brottsligt. Det ska vi verkligen beivra genom att ha tydliga lagar och fler poliser som gör att de som försöker gena kan åka dit och kanske också åtalas och få sitt straff. Därutöver, fru talman, ska vi ha bolag som bidrar till att svenska villkor och löner gäller i vårt land och är sjysta för alla löntagare. Dessa bolag ska inte genom upphandling bidra till att den principen åsidosätts. Det kommer jag som näringsminister aldrig att köpa. Oavsett om det handlar om Postnord eller något annat bolag kommer jag att fortsätta driva det arbetet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:360 om regeringens hantering av Postnord 17 Näringsminister (S): har frågat mig om jag bedömer att det nu kommer att krävas skattepengar för att bekosta omställningen i Postnord, om det kommer att behövas ägartillskott för att undvika en konkurs och i så fall hur mycket pengar samt hur jag avser att ge Postnord rimliga förutsättningar att klara sin ekonomi. Postnord befinner sig på en förändringsresa och är långt från målet. Som ägare har vi varit tydliga med att bolaget behöver åtnjuta allmänhetens förtroende och att hela ska kunna lita på leveranser från Postnord. Det är känt att Postnord haft problem sedan sammanslagningen av Post A/S och och att det finns ett omställningsbehov till följd av digitaliseringens påverkan på postmarknaden. Jag kan konstatera att EU:s postdirektiv möjliggör offentlig finansiering av samhällsomfattande posttjänster. Mot bakgrund av utvecklingen på postmarknaden och för att säkerställa en god och hållbar posttjänst i hela landet har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning inom postområdet. Vi avser att återkomma med detaljerna så snart direktiven är färdiga. 18 (M): Människor och företag ska kunna lita på att vi har en fungerande post i . Postnord har ett antal problem. Ett är fallande brevvolymer. Ett annat är kvalitetsproblem i utdelningen. Mycket av detta kommer sig av en visserligen önskad utveckling mot digitalisering av samhället som pågått länge med fallande brevvolymer som följd. Precis vittnade Postnord om allvarliga problem i sin verksamhet och sin ekonomi. Då valde näringsutskottet att kalla bolaget i fråga och de två postministrarna till utskottet. Det kom några tydliga besked där. Postnord – jag återkommer till det – var rätt tydliga med vad de menar krävs i form av en ny postlag eller postförordning och kanske ekonomiska tillskott från skattebetalarna. Det kom inte lika tydliga besked, tycker jag, från de ansvariga statsråden. Det är därför jag har ställt tre frågor till näringsministern: det att krävas skattepengar för att finansiera omställningen i bolaget? Kommer det att krävas skattepengar för aktieägartillskott? Vilka regulatoriska förändringar måste ske? Jag kan konstatera, fru talman, att har svarat förtjänstfullt men kanske inte på de tre frågor jag ställde. Utgångspunkten här är ju att vi ska ha en fungerande postverksamhet. Vi kan blicka tillbaka och konstatera att Postnord hade problem även då. Det var mycket som hände efter att svenska och danska posten gick samman . Digitaliseringen kom att gå mycket fortare än vad snart sagt varje bedömare då trodde, och man kunde inte hänga med i den typen av omställning som krävdes i bolaget. Det gjorde att det krävdes stora tillskott under föregående mandatperiod. Från var vi tydliga med att vi såg ägartillskottet 2017 som just en engångsföreteelse. Vi var tydliga med att bolaget i fråga, Postnord, måste göra sin hemläxa i termer av omställning och utveckling, så att man inte behövde gå till ägaren igen. Vi var också tydliga med att regeringen måste ta sitt ansvar för att styra bolaget bättre. Det här var 2017, och står vi här igen. Postnord är alltså inte konkursmässigt, och jag tycker att man ska vara tydlig med att säga det. Däremot har de stora utmaningar vad gäller både verksamhet och ekonomi. De har varit tydliga både publikt till medierna och till näringsutskottet med att det kommer att krävas pengar för att finansiera deras omställning, som de inte klarar själva. De utesluter inte att det kan krävas aktieägartillskott. De är tydliga med att man behöver utveckla de regler som finns, alltså postlag och postförordning, och de menar att de behöver få bättre förutsättningar. Allt detta sammantaget är för att företag och hushåll ska kunna ha en fungerande postverksamhet som vi kan lita på. Det är därför, fru talman, som jag har valt att ställa ett antal frågor till statsrådet. Den första handlar om att bekosta en omställning. I sitt svar konstaterar näringsministern att EU säger att man får bekosta omställning, och så är det ju. Men var alltså frågan: Anser regeringen att det finns ett behov av att använda skattepengar för att finansiera omställning i Postnord, och i så fall hur mycket? Den andra frågan gäller ett aktieägartillskott. Jag noterar att jag ännu inte har fått frågan besvarad, så jag ställer den igen: Bedömer att det kan bli skäl för ett nytt aktieägartillskott på samma sätt som ? På den sista frågan antyder i sitt svar att det kommer att tillsättas en postutredning. Det tror jag är klokt, men då kommer frågan: Vad är det för typ av frågor som regeringen anser att man behöver titta på? Vilka delar i postlag och postförordning, till exempel hur tätt posten ska delas ut, portofrågan och liknande, menar regeringen måste utredas och ändras för att Postnord ska få andra förutsättningar och för att inte skattebetalarna en gång till ska behöva öppna plånboken? 19 (M): Jag tänker titta bakåt i tiden. debatterade näringsutskottet kapitaltillskott till Postnord med därefter följande beslut. Bolaget konstaterade att mycket större omställningar skulle behöva ske. Det hade de sagt , om inte tidigare. sa ja till ägartillskottet. Som sa var det då inte så man såg på det framåt, men då började det hända saker och ting. Digitaliseringen var välkänd i och . Vi visste att den skulle fortsätta, och det har den gjort. Det har ställts ett antal frågor kring vilka skattemedel som kommer att behövas och på vilket sätt regeringen kommer att ta sig an den här frågan. Svaret från statsrådet är att man tänker tillsätta en utredning, och har efterfrågat vad det är för frågor man ska ställa till den. Min fråga är: Varför gjorde man inte detta tidigare med anledning av att man visste vilken väg som var inslagen redan när vi tog beslutet om kapitalägartillskott? 20 Näringsminister (S): Ledamöterna vill gärna titta bakåt till 2017, och det förstår jag. Sanningen är, fru talman, att det har den svenska delen av Postnord i princip gått med vinst. Man har levererat ett överskott i den svenska delen. Precis som framförde här har man dragits med en del kvalitetsproblem. En del av det paket som vi pratade om 2017 handlade också om att de var tvungna att jobba med kvalitetsproblemen och förtroendet hos allmänheten. Det arbetet pågår. Man har en bättre måluppfyllelse, men förtroendet hos allmänheten behöver fortsätta att stärkas. Om man nu har en situation där den svenska posten i princip regelmässigt har gått med plus, varför är vi då i det läge som vi är? Här undviker de två moderata ledamöterna att prata om det som ju är elefanten i rummet, nämligen sammangåendet med danska posten. Att detta var ett misstag var en diskussion som vi hade . Jag var då själv ordförande i trafikutskottet i och skrev ett yttrande där vi från Socialdemokraternas sida avrådde från att göra detta. Men man gick vidare trots de farhågor som fanns, inte bara från politiken utan också från med flera som tyckte att detta var en dålig idé. Det har inneburit ganska stora utmaningar för det här bolaget. Ja, grunden är en digitalisering, och det kunde man se . Digitaliseringen började inte 2017, men man fortsatte ändå att genomföra en affär som har varit väldigt betungande för detta bolag. Det var mot den bakgrunden som det 2017 skedde en omförhandling mellan den svenska och den danska staten och mellan den svenska och den danska regeringen för att ge bolaget andra förutsättningar än de som ursprungligen förhandlades fram mellan den moderatledda regeringen och den dåvarande danska regeringen. I detta ingick både omställnings- och kapitaltillskott för att stärka bolaget. Så har man hållit på och jobbat. Digitaliseringen fortsätter, och vi ser ett accelererande fall i brevvolymer. är den andra sidan av digitaliseringen ett ökat antal paket på grund av e-handel och kommersiell handel. Det finns alltså, som det heter, både gungor och karuseller i detta. Hur ser vi till att det här bolaget kan klara av dessa uppgifter? För regeringen finns det ett mycket viktigt syfte med det här arbetet, och det är att se till att postgången fungerar i hela vårt land. Det är en utmaning när brevvolymerna faller väldigt kraftigt. Från ett toppår med 4 miljarder försändelser är vi nu nere under 2 miljarder, och mycket talar för att de kommer att fortsätta att minska. Likväl måste vi hitta ett sätt att göra detta. Mot den bakgrunden tillsätter vi nu en utredning för att modernisera vår postlag så att den blir anpassad till den tid vi lever i. Jag tror att det är viktigt att vi gör detta tillsammans, för det här kommer att gälla . Så har eller andra partier synpunkter får de gärna framföra dem. Ägartillskott är inte aktuellt , för ett sådant gjordes ju 2017. Jag vet att den här diskussionen är föranledd av rubriker i tidningar, men de handlar ju om rapporter som gjordes . Läget är annorlunda . 21 (M): Det är tre huvudfrågor att diskutera . En handlar om hur man ger Postnord rätt förutsättningar vad gäller postlag och liknande. Där ger beskedet att regeringen ska tillsätta en postutredning, och det har man också sagt tidigare. Jag håller med om att det är klokt att göra det. Jag skulle önska att man kunde ha en tydligare linje från regeringens sida när det gäller vad man avser. Ska det vara varannandags- eller vartredjedagsutdelning? Hur ska man arbeta med portofrågor och en hel del annat? Det är frågor som kan ge en inriktning så att inte bara Postnord utan även konkurrenter vet vad som kommer att gälla framåt. nämner både paket och brev, och det är riktigt att paketmarknaden ökar, inte minst för att e-handeln nu ökar. Men det finns en fundamental skillnad, och det är att brevutdelningen är ett samhällsuppdrag eller, om man så vill, ett monopol som innebär ett särskilt samhälleligt eller politiskt ansvar för detta som inte finns på paketmarknaden. Jag tycker att Postnord har gjort en ordentlig resa. Jag tror att många som har tittat på sina telefoner och sett den app som de har utvecklat ser att det är en välfungerande tjänst som underlättar kommunikationen mellan dem och mig som kund som ska få paketet hem, till exempel. Det gjordes en större affär . Jag har varit tydlig innan och kan vara tydlig igen: i backspegeln var det naturligtvis en utomordentligt dålig affär. Hade man vetat då vad man vet nu hade man inte fullföljt den. Jag var inte delaktig och var inte involverad i affären som sådan. Men sant är att den genomfördes, och vi står där vi står. var Postnord på ruinens brant. Det landade i ett särskilt bidrag från de danska skattebetalarna in i posten för att finansiera omställningen men också i att skattebetalare i och gjorde ett ägartillskott. En viktig bit i detta är uppgörelsen mellan och , som innebär att om vi får problem med den svenska verksamheten är det svenska skattebetalare som kommer att behöva hosta upp, precis som man fick göra i . Näringsministern och Postnord må ha olika uppfattningar, men Postnord har återkommande i näringsutskottet och publikt på andra sätt sagt att man bedömer att man inte kommer att klara detta med egna pengar utan att det kommer att krävas stöd av ägaren för att bekosta omställningen på grund av digitaliseringen. På svenska betyder det att skattebetalarnas pengar kommer att behövas. Därav min fråga, fru talman: denna bedömning? Av svaret att döma gör han inte det utan tycker att det är en tidningsanka. Det återstår att se. Jag hoppas dock innerligt att har rätt i detta. Om har fel kan det potentiellt kosta svenska skattebetalare tiotals eller kanske för att finansiera omställningen, om Postnord inte klarar av det på egen hand – och Postnord har ju sagt att man inte utesluter att det kan krävas ägartillskott efter hand. Det var problem 2017, och det är problem . Jag hoppas innerligt att man kan lösa dem, för både företag och människor ska kunna räkna med en fungerande postverksamhet i hela landet. Jag tror att detta kräver regulatoriska förändringar efter hand men också att man har en beredskap för att styra detta bolag. var vi tydliga med att det var en engångsföreteelse, men tråkigt nog finns det en risk att det inte kommer att vara det. 22 (M): Näringsministern säger att bolaget har gjort en tuff resa. Men det svarar inte på frågan varför man inte gjorde just det jag efterfrågade i mitt förra inlägg: att man redan vid klubbandet av kapitaltillskottet , det vill säga och sedan, tillsatte en utredning om en fungerande postverksamhet framåt.