prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Det viktiga i detta är väl just att den under hela den tid vi har suttit i regeringsställning har varit glasklara i vår kommunikation med företrädare för och EU om den hållning i den här frågan. Vi kommer inte att acceptera att EU lägger sig i svensk lönebildning. Vi värnar den svenska kollektivavtalsmodellen, och vi har tillsammans med svenska fackföreningar och företrädare på alla nivåer varit extremt tydliga på den punkten. 9 HANS (M): Under de som jag har på mig här vill jag kommentera synpunkter på kommissionens arbetsprogram. I arbetsprogrammet anger kommissionen sina politiska prioriteringar för . Fokus ligger på att utnyttja återhämtningen från coronapandemins konsekvenser till att ställa om samhället och ekonomin till framtidens krav, där EU ska vara en stark global aktör och försvara en regel- och värdebaserad multilateral världsordning. Det innebär inte att vi med det får tappa den långa sikten. Då måste vi möta unionens utmaningar på . Uppenbart är att EU:s konkurrenskraft måste stärkas. och är spelare som visar mycket goda framfötter på det området. Detta gör vi genom att främja frihandel, satsa på utbildning och forskning och ta ledningen i utvecklingen av artificiell intelligens. välkomnar att utskottet har anammat ståndpunkterna om ökad fokusering på världshandeln och respekten för som en viktig faktor för EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Viktiga redskap för att nå dithän är satsningar på utbildning och forskning och att EU i den snabbrörliga internationella konkurrensen anammar de möjligheter – man ska inte bara se hot utan möjligheter – som utvecklingen av artificiell intelligens erbjuder. När det gäller direktivet om förnybar energi anser vi vidare att kärnkraften på samma sätt som förnybar energi är en förutsättning för den klimatomställning som är nödvändig och att man inför kommissionens kommande arbete bör ta höjd för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå ett fossilfritt energisystem, inte ställa olika fossilfria energislag mot varandra. Dessutom anser vi att genomförandet av den sociala pelaren inte ska vara en prioriterad del i kommissionens arbetsprogram. Snarare ser vi att kommissionen behöver ta ett steg tillbaka på det socialpolitiska området och i stället fokusera på den ekonomiska återhämtningen efter coronakrisen. Detta är nödvändigt, eftersom den sociala pelaren leder till mer överstatlighet på det socialpolitiska området, och det är viktigt att värna om den nationella beslutskompetensen när det gäller sysselsättningsfrågor och socialpolitik. I när helt andra frågor står på dagordningen och näst intill förlamar hela världen får vi inte glömma bort att det finns efter coronavirusets härjningar. Att värna om och utveckla konkurrenskraft är den bästa försäkringen för framtiden, för utan konkurrenskraft blir de övriga målen i kommissionens arbetsprogram bara tomma förhoppningar. Det behövs en ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar. Det är nödvändigt för att vi ska ha råd att göra det vi vill tillsammans. Vi behöver också en sammankopplad digital inre marknad och en balanserad och framåtsträvande handelspolitik som styr globaliseringen och inte blir en släpvagn till den. Vi behöver också ha EU som en starkare global aktör. Vad finns det då för globala utmaningar som en växande befolkning i en värld där man lever allt längre står inför? När jag talade om den tidigare och då avgående kommissionens arbetsprogram nämnde jag sex framtidsutmaningar. Dessa gällde då, och de har inte blivit mindre angelägna nu än vad de var . Den första handlar om mat och livsmedelsförsörjning. Vi kommer att behöva en effektivare produktion för att ge mat till fler och en produktion som åstadkoms på en mindre yta. I detta sammanhang måste vi våga lyfta på locket och riva plåstret. Det envisa motståndet mot GMO lägger en förlamande hand över det som kommer att vara en av våra viktigaste framtida utmaningar. Det andra området är hälsa. Bristsjukdomar och epidemier har brutalt kompletterats med livsstilssjukdomar. Det tredje området är kommunikation. I en värld som ständigt är uppkopplad kommer det fortsatt att finnas behov av att flytta på sig rent fysiskt. Det märker vi , när vi har begränsningar för att röra oss fysiskt. Den pågående pandemin har tydligt visat hur viktigt det är att kunna hantera såväl den fysiska som den digitala kontakten. Den som lämnar pandemins värsta härjningar bakom sig med utvecklade kommunikationssystem kommer att ha mycket vunnet . Vidare har vi energi och säkerhet, vilka närmast är att betrakta som hygienfaktorer. Men det absolut viktigaste är kunskap för att kunna göra våra ambi-tioner till verklighet. Kunskap och utbildning är ingredienserna för utveck-ling, för tillväxt och därigenom för fattigdomsbekämpning. Vi behöver också förbereda oss på nästa livsstilsrevolution, och den heter AI, artificiell intelligens. Artificiell intelligens har potential att förändra mer än internet har gjort, baserat på redan befintlig teknik. Digitalisering och artificiell intelligens kommer att vara en helt nödvändig utveckling för , EU och världen för att vi ska klara av våra välfärds-åtaganden. Forskning för etiskt säker AI behöver startas , vilket kommissionen måste ta fasta på. EU har samlat en ökad vikt och ökade möjligheter att arbeta för fred, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens betydelse, hållbar utveckling, säkerhet och stabilitet. Alla länder inom unionen har ansvar för att själva preparera sig inför de framtida möjligheterna men också för att gemensamt bidra till Europeiska unionens samlade styrka. EU är inte starkare än dess svagaste länkar. Därför bör EU verka för att i sin egen utveckling bidra till att stärka sina enskilda medlemsstater på det här området. Med detta yrkar jag att lägger utlåtandet om kommissionens arbetsprogram till handlingarna. 10 (C): Att diskutera kommissionens arbetsprogram i detta skede är naturligtvis ett uppdrag som vi i utrikesutskottet har. Vi skulle kunna önska, fru talman, att vi inte levde i coronatid, för då hade det säkert varit fler i salen och flera utskott som hade varit involverade i debatten. Detta är ju en helhet som alla i får del av, så att vi kan diskutera och vara tidigt ute när vi bereder våra åsikter kring EU-frågor. Arbetsprogrammet har också behandlats i , och där har partiernas olika åsikter avgivits. Det är en ny kommission, som har fått en tuff början. Bland annat tog det innan kommissionen kom på plats. Sedan hamnade den ganska snabbt i en pandemi. Covid har inte varit EU:s bästa gren, må man väl säga. Vi har sett och upplevt hur gränser stängts, hur handel stoppats och hur det som vi trodde skulle vara en inre marknad har blivit en högst selektiv marknad . Men i ett sådant här läge när alla börjar tänka på sig själva har EU ändå funnits där som en arena där man har mötts och fått uppleva att man behöver hitta lösningar. Det är naturligtvis också en viktig bild att ta med sig. Utan EU, som hade nyckeln för att lösa upp de stängda gränserna och handelshindren, hade vi inte kommit så långt som vi ändå har gjort. Jag tycker att det är en bild att ha på näthinnan när vi diskuterar EU framåt. Att skydda medborgarna och friheten är naturligtvis vitalt. Det är en del av grunden för EU. Att utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas är en uppmaning som handlar om vår välfärd och om att vi gör det tillsammans. Att bygga ett klimatneutralt, grönt och rättvist är ett viktigt uppdrag som står på den europeiska agendan och också på vår agenda här i . Och att främja intressen och värden i ett globalt sammanhang är absolut viktigt. Den nuvarande kommissionsordförandens riktlinjer fångar upp de delarna. Vi i utrikesutskottet kan väl säga att vi inte har fokuserat på helheten, utan vi har fokuserat på framför allt EU:s roll i världen. Det är vårt första fokus från utrikesutskottet. Det innebär inte att vi inte ser vad som har förts fram från de åtta andra utskotten. Vi står självfallet bakom de synpunkter som framförts i de utskotten. Ett starkare i världen är någonting som vi hoppas att vi ska kunna bidra till, för det handlar om värden. Det handlar om mänskliga rättigheter, det handlar om demokrati och det handlar om att få ett fungerande rättsväsen i de länder som finns bortom . Det uppdraget är än viktigare än vad det var . Demokratin går nämligen bakåt, rättsväsendet går bakåt och mänskliga rättigheter backar i världen. Om inte EU kan leva upp till sina egna stolta uttryck och visa allvar – oavsett om det gäller , , eller andra länder – tappar vi vår röst. Då tappar människor hopp i världen, hopp också internt. Det har sagts tidigare i debatten att den kvalificerade majoritet som vi vill se i vissa ärenden i utrikesrådet leder fel. Men, fru talman, när vetorätten används i de organ som vi har ser vi hur den blockerar just mänskliga rättigheter, ibland också fred och försoning. Vi brukar prata här om att man borde slopa vetorätten i säkerhetsrådet eller åtminstone hitta sätt att begränsa den. Här har vi möjligheter att begränsa vetorätten när det gäller sanktioner, när det gäller Magnitskijsanktioner och när det gäller grava brott mot mänskliga rättigheter. Då kan och ska kunna fatta beslut som inte kidnappas, ibland av en helt annan fråga, vilket också har framkommit i debatten apropå . Det är alltså viktigt att man ser den vägen som en väg som vi behöver gå. När vi tittar på 2021 är det naturligtvis viktigt med pandemin, hanteringen av pandemin och lärdomarna av pandemin. Men det är också viktigt med återhämtningen, för det handlar om hur vi klarar vår ekonomi och hur vi klarar jobben och företagandet här hemma. Vi hade gärna sett att återhämtningsfonden hade fått en annan konstruktion. Vi drev det tydligt från svensk sida. Men om alternativet var att säga nej till möjligheten att återhämta ekonomin är naturligtvis den väg som vi lyckades pressa fram bättre. Vi ser att det finns stora utmaningar här. Vi hoppas att vi ska kunna komma fram, så att fonden inte används som ett sätt att fortsätta på den ungerska eller den polska vägen mot ökat förtryck, mindre rättsstat och mindre frihet. Det är alltså viktigt med det demokratilås som ska sättas på fondens användning. Jag skulle kunna beröra många av de frågor som lyfts av utskotten och som ligger på bordet . Vi har pratat om migrationsfrågorna. Det är oerhört viktigt att få på plats en ny ordning där. Vi har de gröna frågorna och återhämtningen efter pandemin. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Jag vill avslutningsvis peka på arbetsmarknadsutskottets ställningstagande. Vi står bakom en reservation där tillsammans med och . Vi delar fortfarande den uppfattningen även om vi inte har reserverat oss i detta utlåtande. Jag vill också peka på det som miljö‑ och jordbruksutskottet lyfter om vikten av att säkra att vi inte får en vanlig konventionell importtull när det gäller just gränsmekanismen för koldioxid. Vi ska inte ägna oss åt att bygga murar, men vi ska ägna oss åt att bygga bra regelverk, gärna multilaterala. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet: att utlåtandet läggs till handlingarna. 11 (V) replik: har varit en av varmaste anhängare av att införa en global EU-sanktionsregim, en så kallad Magnitskijlagstiftning eller Magnitskijsanktioner. fattar regeringen beslut om det. Jag förstår att det är en stor seger för , för hon har gjort ett rejält arbete för att komma till den punkten. Vad är Magnitskijsanktioner? Man kan väl säga att detta har sin bakgrund i den ryske revisorn , som anhölls och dödades under lite mystiska omständigheter. Det ryska systemet såg helt enkelt till att de som var ansvariga för hans död fick straffrihet. De dömdes aldrig för det brott de hade begått. Detta började egentligen i . Den amerikan som hade kontakt med den ryske revisorn har drivit på för en lagstiftning som innebär att man ska döma de personer som är ansvariga för revisorns död och straffa dem. I förslag inför man frysning av tillgångar och reseförbud. Det som jag inte har hört så mycket från om när det gäller Magnitskijlagstiftningen handlar om rättssäkerhet. Det är någonting som vi har sett brista. Jag ska ta upp tre exempel. I spåren av elfte september fick tre svensksomalier sina tillgångar frysta under ungefär . Några av dem tvingades att leva på socialbidrag. De hade väldigt svårt att få upprättelse, och när de drev rättsprocesser tvingade dem till och med att betala sina egna rättegångskostnader. Ett annat exempel är sanktioner mot , , som utreder brott begångna av amerikanska soldater i . Det tredje fallet, som jag inte har så på mig att berätta om, är terrorstämplingen av kurdiska PKK, vilket har lett till att man inte får till en fredsprocess i . Jag undrar därför hur ser på rättssäkerheten i Magnitskijlagstiftningen. 12 (C) replik: Tack, , för frågan! Hade vi haft en längre debatt om de här frågorna hade säkert också fått höra om rättssäkerhetsfrågorna. De är såklart en viktig del i det hela. Men när man följer till exempel rättsprocessen mot Magnitskij, där Magnitskij som redan var död kallades in för att ingå i en rättsprocess i , ges en tydlig bild av ett rättssystem som inte fungerar, där det inte finns förutsättningar att få en rättvis rättegång. I sådana lägen är det naturligtvis oerhört viktigt att man har möjlighet att införa Magnitskijsanktioner så att straffrihet inte ska kunna råda. Straffrihet är en väg till konflikter och någonting som vi måste försöka att komma till rätta med. ICC är något som vi lyfter i andra sammanhang. Det är oerhört betydelsefullt att stärka ICC och försöka att få flera fall dit. Vi behöver nämligen utveckla en rättssäkerhet också i den globala miljön så att vi får en ordning. Oavsett om det är i Vänsterpartiet-beslut eller i andra sammanhang är rättssäkerheten naturligtvis viktig. Det kan också handla om förutsättningar att kunna få en process för att kritisera ett beslut i sådana fall. Vi har sanktioner på plats när det gäller till exempel . Vi skulle vilja ha fler sanktioner, och jag tycker att det vore rimligt att också markera Magnitskijsanktioner, som jag och vi skulle vilja se omfattade inte bara brott mot mänskliga rättigheter utan även korruption, som är ett gissel och som göder system som auktoritära ledare vill hålla liv i. 13 (V) replik: Jag hoppas att , när hon nu har lyckats få igenom sina älskade Magnitskijsanktioner, flyttar fokus till rättssäkerheten. Jag är nämligen orolig för att de här sanktionerna kommer att innebära att de personer som sätts upp under en Magnitskijlagstiftning inte kommer att få möjlighet till en rättssäker process. I historiens backspegel kan vi se att både organisationer, företag och enskilda personer ibland har blivit uppsatta på de här listorna lite för enkelt och inte tillräckligt rättssäkert. Man har inte varit tydlig med motiven till att personerna är där, och då har de hamnat i långa processer. I en del fall har det gått bra i slutändan; andra fall pågår fortfarande. Detta känner jag en stor oro inför. Den oron går inte riktigt att stilla , för varken jag eller har läst hur de faktiska sank-tionerna från ser ut. Det är fortfarande hemligt i till. Förhoppningsvis ska vi få ta del av det . och har ändå ett ansvar för att det ska finnas en stor rättssäkerhet om man inför den här väldigt tydliga personinriktade sanktionsregimen mot enskilda människor. Jag tror att det är väldigt lätt att bli politisk när det gäller dessa sanktioner: att man pekar ut vissa länder eller vissa typer av personer beroende på var de befinner sig, utan någon röd tråd i form av likvärdiga bedömningar. vill införa Magnitskijsanktioner mot . Jag förstår den viljan. Jag tänker så här: I finns det 59 personer, tror jag, som just nu är listade. Vi pratar om att det kan bli fler. Detta är utifrån den sanktionsregim som EU har gentemot . Då kanske det är dumt att börja ha olika typer av sanktionsregimer mot samma länder. Problemet är till exempel , som vi förvisso har sanktioner mot men där det finns specifika personer som är ansvariga till exempel för Magnitskijs död. Sådana exempel finns det också runt om i andra länder i världen där vi inte har sanktionsregimer. 14 (C) replik: Rättssäkerhet är någonting som bygger en rättsstat, och EU står för rättsstatens principer. Åtminstone är det detta vi kämpar för. Vi tycker inte riktigt att alla länder gör det , och det är en utmaning. Men det är klart att oavsett om det är enligt den nuvarande ordningen för sanktioner eller enligt Magnitskijlagstiftningen ligger ju rättssäkerhets-aspekterna med. Jag har ingen bild av att detta är någonting som förfuskas i den delen från regeringens eller från EU:s sida. Varför jag tycker att man bör fundera över Magnitskijsanktioner i fallet men också i andra sammanhang är just för att det är en global sanktionsmarkör. Det handlar inte bara om , utan det handlar om en global lösning. Det är också viktigt att markera att det här är en fråga där vi försöker att samverka med likasinnade. Här ser jag våra baltiska grannar, som har infört den typen av sanktioner, som en viktig krets att också söka stärka. Deras markörer när det gäller just bör vi göra allt för att bygga under och hålla i och inte undergräva på något sätt. Därför skulle det vara bra om även EU skulle kunna göra lika som de baltiska staterna. 15 (KD): Som i så mycket annat av det politiska arbetet är det spridningen av coronaviruset och den globala pandemin som präglar arbetsprogram . Den smittspridning som världen brottas med saknar motsvarighet. Personliga tragedier och en tärande oro blandas med ekonomisk nedgång och famlande politiskt ledarskap. Mot den bakgrunden vill , till skillnad från åtminstone ett par av partierna här i kammaren, lyfta fram vikten av internationell samverkan och helt centrala betydelse. Inget land klarar att på egen hand hantera den situation som just nu råder. Vägen framåt är ett mer solidariskt och mer ansvarstagande samarbete, ett samarbete som förmår leverera lösningar på reella, gränsöverskridande problem oavsett om det rör sig om livshotande virus, klimatfrågan eller organiserad brottslighet. Medborgarna i vårt land och i övriga har rätt att ställa krav på fungerande internationellt samarbete, särskilt i tider av kris. Därför håller det inte att låta nationella egenintressen och kortsiktighet styra beslutsfattandet. Därför krävs det ett politiskt ledarskap som vill och förmår leva upp till unionens värderingar om solidaritet med de mest utsatta, även om de finns utanför det egna landets gränser. I arbetsprogrammet anger kommissionen de politiska prioriteringarna inför och de initiativ som förväntas. Fokus är på pandemin och dess effekter men också på de möjligheter som finns att accelerera nödvändiga förändringar och stärka samhällets förmåga till återhämtning och motstånd mot olika former av störningar. Drivkraften är även fortsättningsvis kommissionens övergripande vi-sion att bygga ett mer rättvist, sundare, grönare och mer digitalt . Åtgärderna handlar om att dels hantera krisen, dels utnyttja återhämtningen till att ställa om samhället och ekonomin. För att möta unionens utmaningar på lyfter fram vikten av att stärka konkurrenskraft genom effektivare frihandel och genom satsningar på utbildning, forskning och utveckling av artificiell intelligens. När det gäller den stora och viktiga frågan om EU:s roll i världen delar vi utskottets uppfattning att unionen ska vara en stark försvarare av mänskliga rättigheter och en regelbaserad multilateral världsordning. Vi välkomnar prioritering av västra och det östliga partnerskapet liksom ett fortsatt fokus på det södra grannskapet och . Med anledning av händelseutvecklingen i och senfärdigheten i genomförandet av sanktioner mot regimen är det viktigt att i detta avseende dra slutsatser för framtiden. I försvaret av mänskliga rättigheter är det att lämna kravet på enhällighet och övergå till ett beslutsfattande med kvalificerad majoritet i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Vi brukar tala om att politik handlar om värderingar och människosyn. För innebär det att vi lyfter fram betydelsen av personlig frihet i kombination med socialt ansvarstagande och solidaritet med de mest utsatta, med andra ord de synsätt som har utgjort grunden för det europeiska samarbetet. Detta har stor betydelse, inte minst i relation till omvärlden. Oavsett om det gäller kriget i , diktaturen i , utvecklingen i eller förföljelsen av världens kristna har EU en möjlighet att göra skillnad. Därför verkar för ett EU som talar med en röst i utrikespolitiken och som alltid prioriterar mänskliga rättigheter. Att kombinera visionen om samarbete och försoning med en vaksamhet kring subsidiariteten är kristdemokratins särskilda uppdrag. Det råder inget tvivel om att EU:s institutioner i högre grad måste inse, påminnas om och visa förståelse för att det finns gränser för vad EU ska och bör göra. Utan denna förståelse hotas grunderna för Europatanken men också EU:s folkliga förankring. Därför höjer vi ett varningens finger i den pågående debatten om den så kallade sociala pelaren men också om det som på EU-språk kallas egna medel. I arbetet för en hållbar EU-budget är inte EU-skatt och nya pålagor vägen framåt. I EU:s redan betydande budget finns utrymme både för besparingar och för viktig omfördelning till de områden som måste prioriteras. Kristdemokraten har sagt att öde är varje europeisk stats öde. är fria och självständiga stater, men en sammanhållen enhet. Att värna detta och att arbeta för detta kommer att bli en av de stora utmaningarna under den viktiga men också mycket osäkra tid som ligger framför oss. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag om att lägga utlåtandet till handlingarna och hänvisar till det särskilda yttrandet där jag ställer mig bakom de avvikande meningar som har avgett i andra utskott om framtidsprogram. 16 (L): Det tar med flyg från till i . Det som händer i just nu borde engagera hela . Tyvärr gör det inte det. Det pågår en frihetskamp där människor reser sig efter årtionden av maktmissbruk, diktatur, korruption och förtryck. Europeiska unionen har varit väldigt framgångsrik . Efter att de sydeuropeiska länderna gjorde sig fria från juntor och fascistregimer blev de medlemmar i och integrerades och demokratiserades. Detta har varit mycket framgångsrikt. Efter att kommunismen kollapsade som samhällssystem i blev en rad tidigare Sovjetrepubliker och satellitstater medlemmar i unionen och demokratiserades. Men gick aldrig den vägen. Medan , , och andra länder, som var en del av Sovjetimperiet eller satellitstater, hade en stark demokratirörelse och valde en ny väg efter 1989 fortsatte förtrycket i . Jag tycker att det är viktigt att vi ser att vårt engagemang för konflikter runt om i världen ska gälla oavsett var länder befinner sig. Men när det är vårt eget närområde är det extra viktigt att vi också finns till hands för att hjälpa de människor som protesterar, för de människor som drömmer om frihet och för de människor som i vissa fall också tvingas plikta med sina liv för att få andas samma fria och friska luft som vi kan här i . Belarusfrågan är den viktigaste utmaningen för EU när det handlar om just demokratibyggande för och för . Vi måste verkligen göra allt för att stödja frihetskampen där. Det är klart att detta arbetsprogram för kommissionen, och egentligen hela EU:s funktionssätt vad gäller institutionernas beredskap och agerande i fråga om budgetallokeringar och mycket annat, handlar om att hantera den pågående covid-19-pandemin. Det innebär också i sin tur att man måste mobilisera all kraft och oerhört mycket resurser för att klara av denna pandemi. Vi är från Liberalernas sida väldigt tydliga i vårt stöd till Europeiska unionen och i vårt stöd till att också kunna fördjupa EU-samarbetet på flera håll. Vi har så att säga inte samma ryggradsmässiga reflex att säga nej till att också Europeiska unionen kan stå sig starkare, fördjupa samarbetet och också kunna få nya befogenheter. Vi ser och har sett en rad stora kriser och utmaningar.