prot · H70959 · 2020-01-16 00:00:00 — När det gäller arbete stämmer det som säger om att dessa personer i de allra flesta fall inte ska ha några uppehållstillstånd i utan att de ska vara föremål för inhibition, och då får de inte jobba. Huruvida detta stämmer eller inte finns det inte någon möjlighet för riksdag att se, eftersom denna statistik inte finns i den skrivelse som regeringen levererar. Det skulle vara trevligt om vi kunde få se en redogörelse av det nästa gång denna skrivelse kommer, det vill säga om personer som utgör säkerhetshot. Finns det någon sådan person som har fått detta tillfälliga uppehållstillstånd enligt § 10, eller har alla fått nöja sig med inhibition? Jag väntar på att få veta det. När det gäller Säkerhetspolisens roll i det hela är naturligtvis den hemställan som kommer därifrån och de önskemål som de har viktiga. Det förstår jag också. Men man måste komma ihåg att Säkerhetspolisen inte är politiker. Jag tycker ändå att det i någon mån ska vara politiker som för i dansen och som beslutar om vilka nya verktyg som ska ses över och i vilken riktning lagstiftningen ska gå. Man kan inte lita på att en myndighet ska hålla på och mata en med förslag på detta sätt. Man måste ta initiativet. Beträffande påståendet att den svenska lagstiftningen i vissa avseenden är skarpare än den brittiska är jag tveksam. Det finns ingen möjlighet i att till exempel anvisa en bostadsort. Det har vi ingen möjlighet att göra. Det är ett extremt effektivt verktyg för att se till att dessa personer inte gör någon skada i civilsamhället. När man använder sig av detta i har jag förstått att det fungerar på det sättet att en person som till exempel tillhör en viss religiös sekt och där utgör ett hot för att han sprider en viss extrem ideologi kan placeras på en bostadsort där det inte finns några andra från denna religiösa sekt. Det kanske inte är så kul för honom, men det är ändå nödvändigt för att se till att denna typ av giftig ideologi inte sprids. Den andra stora skillnaden är möjligheten att ta emot ekonomiskt bistånd. Som jag har förstått saken finns det ingen möjlighet för att strypa ekonomiskt bistånd helt för dessa personer. Det är i sista hand upp till kommunerna som beslutar om dessa personer ska få någon typ av nödbistånd eller kanske till och med försörjningsstöd. Där är den brittiska lagstiftningen skarpare. Som jag har förstått det har man där möjlighet att klippa av alla typer av ekonomiskt bistånd. Om man befinner sig i med inhibition på grund av att man utgör ett hot mot rikets säkerhet och har möjlighet att ta emot ett inbetalningskort från kommunen ser jag det nästan som stötande. Vi borde se till att dessa möjligheter klipps av, vilket inte går . Men vi föreslår att det ska vara möjligt. 33 Statsrådet (S): Ju mer man läser om detta och jämför systemen, desto mer ser man att det finns fler likheter än skillnader. Sedan finns det skillnader, precis som interpellanten är inne på. Bostadsorten är definitivt en sådan annorlunda reglering där man i går längre än vi gör enligt den svenska lagen. Å andra sidan har vi, precis som de, systemet med anmälningsplikt som också begränsar rörligheten och möjligheterna att agera över hela landet. Det gör att polisen har bättre koll på dem och även begränsar deras möjligheter att agera i . Om jag ska tolka det som att man ska arbeta som imam har man inte rätt att arbeta som imam i heller, eftersom man inte har rätt att arbeta. När jag läser om det brittiska systemet sägs det att man inte får jobba inom vissa sektorer och att man inte får ha vissa jobb. Men man får de facto i ganska ofta ha vissa jobb. Så har inte vi konstruerat vårt system. Vi är därför generellt tuffare kopplat till arbete enligt LSU på detta område. När det gäller frågan om man har rätt att arbeta har man inte rätt att arbeta i enligt den svenska lagstiftningen. Jag har sagt, och det kanske blir en sådan diskussion framöver, att LSU-skrivelsen till kanske ska växa i omfång och så vidare. Men då måste man också vara mycket noga med att vi inte har med för mycket information, eftersom vi vill att Säkerhetspolisen i första hand bedriver ett hemligt arbete i fråga om detta och inte avslöjar sina metoder. Framför allt handlar det om att öka tryggheten för oss i samhället. Därmed är det inte säkert att allting ska redovisas och öppet diskuteras i alla sammanhang. Men om det finns önskemål från riksdagspartierna om att denna LSU-skrivelse är felaktigt utformad har jag sagt att det måste föras en diskussion i ordnade former om skrivelsen ska utvecklas framöver. Jag hittar inte några exakta skrivningar i mina underlag . Men jag kan ta upp biståndsfrågan, alltså försörjningsstödsfrågan. Den generella principen är att man inte automatiskt har rätt till försörjningsstöd i . Men det akuta försörjningsbiståndet, om man står utan någonting, har man rätt till. Det gäller även dessa individer. Om jag läser och förstår det brittiska systemet rätt är det snarlikt. Det innebär att även om man riskerar allt har man rätt till någon form av nödbistånd i system. Jag kan inte ta gift på detta, men det är så jag och mina jurister har förstått det när vi har läst om det brittiska systemet. Jag säger därför igen att det kan finnas en skillnad på marginalen. Men i första hand är syftet också på detta område att vi inte ska ha någon allmän bidragsgivning till dessa personer eftersom de inte har rätt att stanna i och inte har rätt att jobba i , och de ska ut ur när det är möjligt. 34 (SD): Jag tackar statsrådet för att han har satt ett par tjänstemän att läsa igenom denna skrivelse. Den är jätteintressant. Man får många idéer när man läser den. Man ser att olika länder har samma problem och tacklar det på lite olika sätt. Jag tror att det är klokt att kika på vad som görs i vårt närområde. När det gäller arbete blev det en lite detaljerad diskussion. Men det som jag tror skulle vara bra inför den utredning som kommer är att se om det finns möjligheter att begränsa innehav av en viss roll snarare än ett formellt arbete. Ur en ren juridisk synvinkel kan jag förstå att detta är mycket krångligt. Jag har all förståelse för det. Men om jag tar en imam som exempel behöver det inte alltid handla om en anställning i lagens rätta bemärkelse, utan det kan handla om ett mer informellt uppdrag som en person innehar. Likväl är det lika olämpligt. Därför vore det lämpligt om den svenska lagstiftningen utgick från att det är vissa roller och vissa funktioner som det är olämpligt att vissa personer kan inneha och att lagen då skulle kunna utesluta dem från att inneha dessa funktioner. Detta tror jag kan vara någonting att ta med sig. Jag skulle vilja ställa en kort fråga. I en intervju med berättade lite grann om hur man hanterar detta problem. Han sa följande: ”Trots att de inte kan utvisas menar jag ändå att de har ett besvärande liv att leva i . Dels riskerar de att utvisas den dag verkställighetshindrena uppstår, dels har de anmälningsplikt till polisen med olika frekvens och dels har en del av de rättigheterna som de hade av det svenska samhället innan de fick det här beslutet fråntagits dem.” Vilka rättigheter är det som han talar om här? Jag förstår inte riktigt det. Det skulle jag gärna vilja ha ett svar på. 35 Statsrådet (S): Det är en svår fråga eftersom jag inte har sett intervjun. Jag vet inte exakt hur han tänkte, men det kan mycket väl vara de frågor vi diskuterar här – rätten att arbeta, rätten att få bostadsbidrag och rätten att vistas var man vill, det vill säga friheten att inte gå till en polisstation och anmäla sig . I många fall där LSU tillämpas har man dessutom möjlighet att använda hemliga tvångsmedel, vilket i stor utsträckning inkräktar på den personliga friheten för de personer som vi ser utgör ett stort säkerhetshot mot . Jag tycker fortfarande att det är lite oklart hur tänker kring imamfrågan och begränsningar, för precis som interpellanten säger är det ganska komplicerat. Jag tror därför att vi måste läsa utredningen i dess helhet. I den kommer systemet att beskrivas, och nya förslag om begränsningar kommer att läggas fram. Finns det ytterligare tankar om hur vi kommer framåt får vi väl diskutera det då, men då kanske man också ska tänka igenom det legala. Detta är nämligen juridik, och det måste landa i tydlig juridik. Vi kan inte ha begränsningar i frågor som har väldigt nära koppling till mänskliga fri- och rättigheter utan att det finns en tydlig juridisk ram för det. Jag vill bara påminna om att det redan är straffbart att offentligt uppmana andra att begå terroristbrott och att finansiera terroristbrott i eller utanför en moské. Ett förbjud för imamerna att predika eller besöka moskéer skulle kunna vara problematiskt i förhållande till grundlagsstadgade rättigheter. Då måste man i så fall hitta en sådan gräns, för jag tror inte att vi är betjänta av en lagstiftning som undergräver våra mänskliga fri- och rättigheter i ett läge där vi har en lagstiftning och en säkerhetstjänst som försöker försvara våra grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Då vill jag hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av miljö- och klimatminister , statsrådet , infrastrukturminister och kultur- och demokratiminister . Miljö- och klimatminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 37 (M): Min fråga går till infrastrukturministern. Vi moderater vill att ska utvecklas till en hubb för tillväxt och växa till ledande flygplats. Regeringen har sedan avslutade sitt arbete suttit på händerna och låtit denna för så viktiga fråga ligga i träda. ser vi nu hur viktiga flyglinjer flyttas till – det är mycket oroande. Min fråga är om och i så fall hur ministern vill arbeta för att säkerställa att utvecklas till en ledande flygplats i . 38 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Det är naturligtvis viktigt att vi fortsätter enligt den flygstrategi som den här regeringen tog fram och att vi arbetar med att utveckla flyget, oavsett om det handlar om eller de regionala flygplatserna, men är väldigt tydliga med att flyget ska ställa om för att klara den klimatomställning som alla transportslag behöver göra. Det handlar om övergång till biodrivmedel och också om elektrifiering. I flygstrategin ingår ett arbete med framtid, och har arbetat med detta . bereder vi de frågorna vidare i . Detta hänger naturligtvis, som vet, samman med hur frågan om framtid ska hanteras. Där för vi också en dialog i regionen. nedläggning ser ut att ske i vart fall 2038, eller tidigare. 39 (M): är helt avgörande för den här regionen men även för hela . Precis som infrastrukturministern säger sker det en hel del omställning när det gäller flyget. Det handlar om både reduceringsplikt och, , elflygplan, åtminstone på kortare sträckor. På slår man i taket, inte minst när det gäller infrastrukturen kring flygplatsen. Frågan är därför när det kommer att komma något som specifikt rör , för där är det faktiskt problem . 40 Infrastrukturminister (S): När det gäller vad som sker specifikt på är detta i huvudsak Swedavias ansvar. Ett renoveringsprogram pågår för att få ett bättre flöde och en bättre tillämpning av bagagehanteringen. Det är viktigt att modernisera såväl som många andra flygplatser. I grunden är min bestämda uppfattning att flyget behövs för , men det behöver ställa om. Detta innebär att man också på måste bereda plats för den omställning som krävs, med biodrivmedelstankning i större utsträckning och säkert också elektrifiering. Vi måste se till att klara klimatutmaningarna. 41 (SD): Min fråga går till miljö- och klimatminister . Vi är nu in på det nya året. Vår nuvarande statsminister och hans regering hade lovat att 2020 skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Man kan konstatera att ett av regeringens viktigaste mål slutade i ett formidabelt magplask och bara kan kallas praktfiasko. När arbetslösheten sjunker i EU ökar den i . Enligt den senaste rapporten når vi , vilket placerar oss i botten av EU:s lista tillsammans med länder som och – detta trots att vi har varit i en högkonjunktur. Även om regeringen förnekar det spelar det givetvis stor roll att haft en extremt hög migration sedan målet presenterades 2013 på , som det vi ser är följden av en ogenomtänkt arbetsmarknadspolitik. Min fråga till statsrådet är därför: Är regeringen nöjd med sitt vallöfte och sin arbetsmarknadspolitik samt dess konsekvenser för det svenska samhället? 42 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Regeringen utfärdar inte några vallöften, utan det är olika partier som gör det. Men jag vill ändå understryka att arbetslösheten under förra mandatperioden minskade med över 1 ½ procent. Ungdomsarbetslösheten minskade med . Vi har haft och har fortfarande en av de absolut högsta sysselsättningsgraderna i EU och den högsta sysselsättningsgrad som någonsin uppmätts av för något EU-land. Under förra mandatperioden ökade sysselsättningen med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikes födda. Regeringen har satsat och fortsätter satsa på olika arbetsmarknadsåtgärder som har gett resultat. kan vi se att många fler söker sig ut på arbetsmarknaden och söker jobb, och det är i grunden positivt. Men det påverkar arbetslöshetssiffrorna. 43 (SD): Det är roligt att ministern nämner arbetsmarknadsåtgärder. Snabbspåren, som skulle bli en vändpunkt, lanserades 2015. Detta talar man tyst om då de mest kan benämnas som ett litet stickspår, med under 2 500 deltagare . De 5 000 utlovade beredskapsjobben, som lanserades , blev ynka 500. Och så har vi etableringsjobben, som kommer att skapa enorma undanträngningseffekter på den reguljära arbetsmarknaden. Är det inte för regeringen att ta fram förslag för att kunna skapa riktiga jobb? 44 Miljö- och klimatminister (MP): Det är viktigt med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Många av de initiativ som regeringen tagit och som fortsatt att ge resultat slogs tyvärr undan i och med den M-KD-budget som SD också stöttade . Men vi har många fler åtgärder i januariavtalet, bland annat etableringsjobb och, fortfarande, extratjänster, som är en väldigt viktig arbetsmarknadsåtgärd. 45 (V): Vi befinner oss i en klimatkris, och alla måste göra mer för att snabbt ställa om till hållbara utsläppsnivåer. Målet ska vara inga utsläpp alls. kom regeringen med en klimathandlingsplan. Trots denna handlingsplan planeras det fortfarande för nya motorvägar och ökad kapacitet på flygplatser i . I ljuset av det akuta klimatläge som vi befinner oss i vill jag fråga miljö‑ och klimatministern om regeringen är beredd att ompröva de klimatskadliga investeringar i byggande av nya motorvägar och ökad flygkapacitet som finns med i nuvarande infrastrukturplan och andra beslut. Är man beredd att ompröva detta och avfärda en del av de förslag som faktiskt ligger på bordet nu? 46 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Regeringen presenterade för en klimathandlingsplan, som med 132 åtgärder är oerhört omfattande, för hur vi ska ställa om till nettonollutsläpp . Vi har förstås en rad delmål som vi också måste nå. Det är bråttom. Klimatkrisen pågår här och . Sedan behöver vi också ha de långsiktiga styrmedel och den stabilitet i samhället som gör att vi kan göra långsiktiga infrastrukturinvesteringar. I infrastrukturplanen har vi den största satsningen på järnväg i historia, både på underhåll och på den påbörjade höghastighetsjärnvägen som kommer att ersätta en hel del av den flygtrafik som ju förstås inte är hållbar för klimatet – om vi inte ställer om till elflyg och biodrivmedel för flygen. 47 (V): De järnvägssatsningarna vill verkligen vara med och förverkliga. Men det går inte att komma ifrån att det också finns förslag om att bygga en stor motorväg precis söder om var vi befinner oss . Jag talar om Tvärförbindelse , som till exempel avfärdar av klimatskäl. Det finns också förslag om en mer än fördubblad flygkapacitet till och från – ni hörde diskussionen tidigare. Om detta görs kommer vi inte att ha en möjlighet att uppnå de klimatmål som vi har satt upp. 48 Miljö- och klimatminister (MP): Det finns inga mål satta om en fördubblad flygtrafik, utan det finns prognoser, och de prognoserna ser absolut inte ut att slå in med tanke på att flygandet minskar väldigt kraftigt och har gjort det . Vi behöver se till så att all vår infrastruktur är i linje med klimatmålen, och vi behöver uppmuntra elektrifiering av hela fordonsflottan inklusive den tunga trafiken som också måste hitta nya drivmedel för att vi ska klara klimatmålen. Nedläggningen av två av reaktorer 49 (KD): Rapport efter rapport pekar på ökad elproduktion som en nyckel för att åstadkomma nödvändig omställning i fordonsindustrin och inom industrin. Behovet av el väntas öka med de kommande 25 åren. Vi kan även konstatera att utsläppen av växthusgaser ökade i jämfört . Den största ökningen står el- och fjärrvärmesektorn för. går min fråga till statsrådet och handlar om beslut att ska stänga två reaktorer. varnar för att utsläppen i samband med denna avveckling kommer att öka med som en följd av beslut. Det är av samlade utsläpp . Rapporten pekar även på riskerna med nedläggningen. Man uttrycker det som att det kan leda till kraftigt ökade utsläpp och anser att man ska göra en förnyad analys av stängningsbeslutet. Är regeringens agerande i denna fråga ansvarsfullt? 50 Miljö- och klimatminister (MP): När det handlar om omställning till fossilfri el kan jag konstatera att vi har ett historiskt stort överskott av el i just . Vi exporterar och fortsätter att exportera ett historiskt stort överskott även efter nedläggningen av R1 och R2. Det är inte regeringen som har beslutat om nedläggningen av de här reaktorerna, utan det är . Det har man gjort på affärsmässiga grunder och på grund av de säkerhetskrav som trädde i kraft . Säkerhetsåtgärderna är skärpta på grund av Fukushimakatastrofen. Vi kräver oberoende härdkylning för samtliga reaktorer. De ska klara 72 timmars elavbrott så att vi inte ser en liknande härdsmälta vid exempelvis ett terrorattentat eller en naturkatastrof. De här reaktorerna har inte den säkerhetsstandard som krävs, och vi måste ta ansvar för att det inte ska ske en olycka. 51 (KD): Givetvis ska vi aldrig tumma på säkerhetskraven. Här menar vi i att det enda rimliga om man menar allvar med en trygg elförsörjning och klimatet är att göra en förutsättningslös analys – som ni från regeringen inte vill eller vågar göra. Förutsättningarna ser annorlunda ut än när fattade beslutet om avveckling av de två reaktorerna. Den skadliga effektskatten är borta, priserna ligger högre och produktionens betydelse för klimatet har blivit tydligare. Är det viktigare för regeringen att reaktorer stängs än att ni tar tag i klimatkrisen? 52 Miljö- och klimatminister (MP): Den förutsättningslösa analysen har gjort. Man kan ta del av bilder på bottenplattan i den ena av reaktorerna, och den är genomrostad. Att göra de enorma miljardinvesteringar som det innebär att få säkerhet i de här reaktorerna och oberoende härdkylning är i princip att elda för kråkorna, för de pengarna kan vi använda till vindkraft som levererar mycket billigare el, är mycket säkrare och kan göras här och och inte med en investeringshorisont . Regeringens syn på valet i 53 (L): Jag har en fråga till vice statsminister . I den mörka skuggan av världens värsta diktatur, , ligger en fyrbåk för demokrati, frihet och mänskliga rättigheter, och det är . Alldeles hade val, och den liberala och Kinakritiska presidenten blev omvald och fick stort förtroende i ett demokratiskt val. rapporterar att regeringen har skickat lyckönskningar till det taiwanesiska folket. Det är mycket bra. Vi ska stå upp för sådana som tror på demokrati, mänskliga rättigheter och en rättsstat. Men avser regeringen också att gratulera den Kinakritiska Tsai Ing-wen, och kan regeringen tänka sig att bjuda in statschef hit till ? 54 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill tacka för att han tar upp denna fråga. Regeringen har inga sådana planer såvitt jag vet. Det här är en fråga som får ställa till utrikesministern. Självklart ser vi det som viktigt att demokratiska val respekteras, och vi står upp för demokrati världen över, inte minst genom vårt demokratibistånd som vi har ökat väsentligt som en följd av januariavtalet där Liberalerna har varit pådrivande för att vi ska göra det. Demokrati och respekt för mänskliga rättigheter är oerhört viktigt för en hållbar utveckling, och tyvärr ser vi att starka krafter trycker på för att demokrati och principer om mänskliga rättigheter inte ska omnämnas eller respekteras. 55 (L): Tack, , för svaret! gjorde den dåvarande socialdemokratiska regeringen så att den dåvarande statschefen för inte fick komma till . Man nekade statschefen att komma till . har en finare historia när det gäller att stå upp för mänskliga rättigheter och demokrati. Skulle det inte vara på sin plats att vice statsminister tog upp frågan om att fullt ut stödja demokrati och mänskliga rättigheter genom att bjuda hit statschefen och gratulera den omvalda presidenten? 56 Miljö- och klimatminister (MP): Vi i respekterar naturligtvis de principer som finns för erkännande av stater. Det är den gängse gång som vi får hålla oss till som vi uppmuntrar och stöder demokratiska krafter världen över. 57 (S): Min fråga går till statsrådet . har det nya decenniet börjat, och i det nya decenniet skulle av svenska hushåll ha tillgång till bredband. ser det ut som att vi missar det målet. Man kan tycka att det inte är mycket kvar – jag vet att många länder skulle vara väldigt glada över att ha den uppkopplingsgrad som vi har – men problemet är att det ser olika ut beroende på var man bor i . Just att det ser så olika ut oroar mig. Därför är det viktigt att fundera på målet , alltså att av hushållen ska vara uppkopplade. Det är högt ställda mål som kommer att minska gapet mellan stad och land. Min fråga blir därför: Hur ser statsrådet på det här målet, och vad behöver göras för att målet ska uppnås? 58 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag vill först sätta detta i perspektiv, vilket också gör. är det land i EU där flest människor har uppkoppling med hög hastighet. av svenskarna har tillgång till höghastighetsuppkoppling. har klyftan slutits. Vi har byggt bredband fyra gånger så snabbt på landsbygden som i storstäder. Det är positivt. Men det räcker inte. Regeringen har högre ambitioner än så, precis som ger uttryck för. Det vi ska göra är att få på plats ett nytt stödsystem som fokuserar på de områden där det är som svårast för marknaden att bygga bredband och höghastighetsuppkoppling. Vi har tillfört ytterligare för att kunna finansiera den utbyggnaden. 59 (S): Tack för svaret, ! En fråga som dyker upp när jag träffar folk runt om i landet gäller företag som binder människor i avtal men sedan inte levererar. Vad tänker statsrådet om de dåliga leveranstider och avtalsbrott som vi ser att företag just nu begår runt om i landet? 60 Statsrådet (S): Det är otillständigt att man utlovar bredband till människor på landsbygden och binder upp dem i tvååriga avtal men sedan inte bygger. Mitt besked är klart: Inte en krona av skattebetalarnas pengar ska gå till dem som inte bygger bredband. När vi har ett nytt system på plats måste vi se till att vi kan ta ifrån de företag som använder den möjligheten rätten att bygga ut bredband. 61 (MP): Kulturskapare och konstnärer är kulturlivets absoluta fundament. Men konstnärerna arbetar ofta under tuffa villkor. Den tuffa arbetsmarknaden med många tillfälliga uppdrag, som inte alltid arvoderas på ett rimligt sätt, leder till att konstnärerna hamnar utanför samhällets trygghetssystem. För att kulturen ska ha möjlighet att fortsätta utvecklas i hela landet är det viktigt att de som arbetar med kultur får förbättrade villkor. Det nämnde även statsminister i regeringsförklaringen .