prot · H70957 · 2020-01-14 00:00:00 — Flyget har en viktig roll i transportsystemet, främst när det gäller resor och transporter över långa avstånd. har flyget en betydande klimat- och miljöpåverkan. Flygets utsläpp och klimatpåverkan behöver minska för att klimatmål ska uppnås. Av artiklarna 16–17 i EU:s lufttrafikförordning framgår vad som gäller för införande av flyglinjer med allmän trafikplikt och upphandling av denna flygtrafik. är behörig myndighet på detta område. har regeringens uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. har i samband med behandling av trafikutskottets betänkande 2017/18:TU10 ställt sig bakom att det är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska brister i tillgängligheten. Inom Infrastrukturdepartementet pågår ett arbete med att se över statens ansvar och roll som stödgivare till de regionala icke-statliga flygplatserna och av flyglinjer med allmän trafikplikt. I arbetet ingår bland annat regelverket för den flygtrafik som upphandlas av . 87 (KD): Jag vill börja med att önska både talmannen med personal och ministern med sin stab och personal en god fortsättning på det nya året. och sker ett antal fantastiska förändringar som påverkar oss även . En av dem är att ångmaskinen börjar användas för att driva båtar och järnväg. uppfinner man motorer som gör att vi kan ha bilar. Ytterligare kommer flyget in på infrastrukturmarknaden. Det intressanta med alla de här fyra reformerna är att de har skapat en frihet som vi inte hade tidigare. De har skapat en rörelsefrihet som gör att man kan röra sig till släkt och vänner betydligt snabbare än man kunde . Men vi kan också röra oss mellan världsdelar. Det här är en frihet som i sig också har resulterat i den handel som existerar. Friheten i kombination med handel har också gjort att vi – även om det inte låter så – lever i en av de tryggaste tiderna i världen i den meningen att det är färre krig än det har varit tidigare. Det visar forskning när det gäller internationell säkerhet. Detta beror bland annat på att när vi handlar mer med varandra tenderar vi att slåss mindre med varandra. I den meningen har vi faktiskt förbättrat våra förutsättningar. upplever jag att det finns en politisk linje från regeringen som till viss del förvånar mig. Det handlar om att man i någon mening har börjat skuldbelägga flyg och bilar. Det talas ofta om järnväg, och det är positivt. Det talas också om sjöfart, och det är positivt. Men bilen och flyget fyller fortfarande viktiga funktioner i friheten att kunna röra sig och att kunna ha en väl fungerande regional samverkan med övriga landet. Kommuner och Regioner har på sin kongress fattat ett beslut om en önskan att få gå från ett passivt stöd till ett mer aktivt stöd. Man stöder ofta flygplatser med ett ägartillskott; jag har själv suttit med i och varit med om detta. Med ett mer aktivt stöd skulle man kunna göra en strategisk bedömning och fråga sig: Vad behöver vi för flyg, nationellt eller internationellt, för att förbättra vår regions förutsättningar att utvecklas och att utveckla handel och på så sätt också utveckla fred? Det här är oerhört viktiga frågor. Jag upplever i det svar jag har fått , fru talman, att det egentligen liknar det svar jag fick i en annan interpellation , nämligen: Ärendet bereds i . Då, fru talman, vill jag konkretisera min fråga till ministern. Har regeringen en önskan, en vilja, att lyssna på Kommuner och Regioners nya kongressbeslut? Det är nämligen att man skulle vilja få till en möjlighet att använda flyget som den kollektivtrafik det är. Det är en kollektivtrafik som jobbar på längre avstånd. Den jobbar inom , regionalt, men kan också fungera nationellt och på så sätt öka handel och frihet. 88 Infrastrukturminister (S): Jag önskar också god fortsättning och hoppas att vi får bra och konstruktiva diskussioner under fortsättningen på riksdagsåret. Jag uppskattar också engagemanget för flyget. Det är viktigt. Jag hoppas att det inte skiljer sig i synen på flyget, för jag är väl medveten om att flyget är viktigt i vårt avlånga land. Det är viktigt för som exportnation att vi har bra flygförbindelser. Men flyget måste ställa om. Den signalen är tydlig från regeringen, från väldigt många aktörer och tack och lov numera också från flyget självt. Man har insett att ett skäl till att en del väljer att flyga mindre är att de oroar sig över flygets klimatpåverkan. På samma sätt som alla andra transportslag tar sitt klimatansvar måste också flyget göra det. Därför arbetar vi från regeringens sida med flygets omställning, med övergång till biobränsle enligt utredning och kanske med elektrifiering. Jag hoppas och tror också på detta, för det kan vara viktigt för att flyget ska kunna finnas där som ett bra färdmedel på långa resor – utan den stora klimatpåverkan som det faktiskt har . Jag delar definitivt inte åsikten att regeringen eller jag på något sätt skulle skuldbelägga flyg eller bilar. Tvärtom är vi drivande i att förutsättningar ska skapas så att dessa viktiga fordon klarar av klimatomställningen. Vi lägger åtskilliga statliga resurser på att bidra till en teknisk utveckling som påskyndar den utvecklingen, inte minst i fordonsindustrin där jag själv har bakgrund. Däremot är jag lite oroad över vart vill gå med sitt överförande av ansvar på kommuner och regioner. står kommuner för en betydande del av ägandet av de icke-statliga flygplatserna. Man driftar dem. vill gå längre i fråga om att kommunerna ska ta ansvar för trafiken och upphandla den. Är på väg att ändra en princip som vi haft länge i , oavsett regering, och lägga över ett större ansvar på kommunerna? De har en ganska tung börda att bära, inte minst när det gäller välfärden. Ska de framöver också ta ansvar för flyglinjer? har det varit staten som gått in där det inte finns kommersiella förutsättningar och upphandlat trafik i till exempel , , , och . Jag hoppas inte att tycker att det är rimligt att dessa kommuner ska bära kostnader för icke-kommersiell flygtrafik och att staten ska avhända sig det ansvaret. En sådan utveckling vill jag inte ha. Vare sig det varit moderata infrastrukturministrar som eller socialdemokratiska före mig har svaret varit likadant och enigheten i varit likadan: Upphandling av icke-kommersiell flygtrafik ska vara ett statligt ansvar. Vi vill inte ha ett ökat kommunalt ansvar för flyglinjer, allra minst utrikes flyglinjer. Staten ska ta det ansvaret och säkerställa att man kan få goda förbindelser på orter som , , och andra ställen där marknaden inte klarar av detta. Annars är ju flygmarknaden i grunden avreglerad, och det finns ganska tydliga internationella regler för att det i huvudsak ska vara kommersiella aktörer som bedriver flygverksamheten. Det tror jag är en ordning som tjänat oss väldigt väl. Min fråga tillbaka till är om detta är ett sätt för att börja flytta över en del av ansvaret för icke-kommersiell trafik på kommuner och regioner, där man bär ett tungt ansvar för att upprätthålla flygplatsernas ekonomi, driften av dem och investeringarna i dem. Ska man dessutom ta ansvar för trafiken i större utsträckning? 89 (KD): Jag börjar med miljödiskussionen och återgår till min historiska bild. Det är helt korrekt att ångmaskinen var den första varianten av färdmedel på järnväg, som faktiskt pulserade runt i . Till skillnad från många andra delar av världen har sedan elektrifierat järnvägen, vilket har gett otroligt stora miljövinster. Just den frågan tror jag att åtminstone och regeringen är helt överens om. Därför valde jag att inte lyfta fram den så mycket i debatten eftersom det är en sakfråga där vi är eniga. I vår budget avsätter vi pengar för forskning på biobränsle. Vi avsätter pengar för ytterligare forskning på elektrifiering, oavsett om det handlar om bilar, lastbilar eller flyg. I den frågan är vi alltså överens. Däremot finns det en skillnad mellan regeringspartierna som man noterar om man följer Facebook och Twitter och annat, vilket jag ibland roar mig med att göra. Där kan man se enskilda företrädare för regeringspartier mer eller mindre jubla när en flyglinje läggs ned. Det är klart att man kan ha inställningen att det är bra att flyglinjer läggs ned. Men effekten av det är ju att näringslivet och människor som vill umgås och träffa släkt får sämre förutsättningar. Vi borde givetvis, oavsett om vi pratar om flyg, fartyg, järnväg eller bilar, ha fokus på att infrastrukturen i sig är positiv. Drivmedel som har negativa miljöeffekter ska vi jaga. Min andra fråga handlar mer om principerna. Vi är i grunden överens om principerna. Vi har inte lagt några motioner om att ändra det statliga ansvaret. Vi har däremot i vår trafikmotion lyft fram idén om att kommuner och regioner som så önskar ska ha den lagliga möjligheten att gå över från ett passivt stöd – vilket det är om man ger ett ägartillskott till en flygplats så som i , , och många andra – till ett aktivt stöd. Då gör man precis som vi gör i övrig kollektivtrafik: Man gör en upphandling. Man köper en tjänst. Enligt vår uppfattning ska det till och med vara möjligt för kommuner och näringsliv i ett område att säga att för dem är detta så viktigt. Vi hade en sådan situation i min hembygd, där man hade flyg mellan och . Just det flyget klarade man av kommersiellt. Där marknaden klarar det ska marknaden givetvis också lösa det. Men det finns ett mellanläge mellan den statliga upphandlingen och den enskilda kommunen och regionen. Jag har själv gjort studiebesök i , där man på den flygplatsen har sagt att man upplever att det faktiskt kan bli viss illojal konkurrens när en flygplats i får stöd men en annan flygplats inte får stöd. Givetvis har en mindre flygplats sämre förutsättningar än den större flygplatsen närmare har. Men även när vi går in med statliga stöd måste vi ställa oss frågan om de blir tillräckligt effektiva eller om de i sig blir ett problem. I grundfrågan är vi nog överens om den organisation som vi har . Men ur det kristdemokratiska perspektivet önskar vi göra det som Kommuner och Regioner antog på sin kongress: hitta en möjlighet för kommuner och regioner att förstärka sin kollektivtrafik på längre avstånd via exempelvis upphandling av flyg. 90 Infrastrukturminister (S): För att börja med klimatfrågan hade jag önskat att vi var överens, men dessvärre är det inte så. När tillsammans med och fick möjlighet att påverka, att styra budget, lade ni fram ett förslag som gick igenom i och som innebar brutala besparingar på klimatpolitiken. Ni ville lägga ned Klimatklivet. Ni gjorde stora besparingar på det som bidrar till att flyget, fordonsindustrin och stora delar av samhället kan ställa om. Där är vi alltså inte riktigt överens. Det må vara enskilda kristdemokrater som är djupt engagerade i klimatfrågan. Men jag är bekymrad över att när man får möjlighet att bestämma och besluta i , ja, då blir det största besparingsbetinget klimatpolitiken. ondgör sig över en företrädare för något parti som jublar vid en flyglinjenedläggning. Det skulle jag aldrig göra. Men man kan också konstatera att det finns företrädare för ett antal riksdagspartier på den borgerliga sidan som till och med har förnekat klimatförändringen och sagt att koldioxideffekten bara gör skogen grönare. Den typen av diskussion har inte tjänat förståelsen för den omställning som hela det svenska samhället, hela och hela världen behöver göra för att vi ska kunna klara åtagandena enligt eller för att vår planet ska klara sig framöver. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi har en hög ambitionsnivå i klimatpolitiken, och det har vi. Vi har återställt de besparingar som , genomförde, och vi höjer nu klimatanslaget. Detta är viktigt för att vi ska klara en omställning, inte minst inom transportsektorn. När det sedan gäller ansvarsfrågan blir jag ändå lite orolig när jag hör säga att vi inte ska ändra på ansvarsfördelningen och tala sig varm för att kommunerna nu ska ha ansvaret inte bara för driften och investeringarna utan också för trafiken. Är detta en kommunalisering, ett överförande av statens ansvar för icke-kommersiell trafik? I detta sammanhang tas relation till upp som ett konkurrensförhållande. Jag vill ändå säga att det finns en väsentlig skillnad när vi talar om orter som , , , eller . När det gäller och var det för övrigt en borgerlig infrastrukturminister som säkerställde att man kunde upphandla trafik. Till dessa orter kommer marknaden inte att nå, men i övrigt måste marknaden ändå hitta förutsättningar för det som är kommersiellt gångbar trafik. Jag vill passa på att återigen ställa frågan: Är det så att nu börjar säga att kommunerna framöver ska ta ett ökat ansvar för både drift och investeringar på flygplatsen men också för en större andel av den icke-kommersiella trafiken? Om så är fallet, vilka blir då konsekvenserna för de kommersiella aktörer som bedriver trafik på de regionala flygplatserna, när de vet att kommunen kan ha ansvaret och gå in och finansiera? Kommer det att innebära att drivkraften att få ta del av de kommunala subventionerna ökar eller minskar? Jag tror att det är bra att vi har ett statligt ansvarstagande som ser till att vi har tydliga riktlinjer för upphandling och priser så att vi inte hamnar i ett läge där kommuner pressas till att i ökad utsträckning subventionera flyglinjer som inte är kommersiellt gångbara. Detta vore inte bra för svenskt flyg och inte heller för den samordnade transportpolitiken i . 91 (KD): Om vi börjar med den första frågan, som handlar om klimatpolitik mer generellt, kan vi konstatera att nog är ett av de länder i världen som, oavsett vad olika partier i denna kammare har för uppfattning, satsar mest på god klimatpolitik. Vi gör det inte bara som land, utan även industrin gör det, liksom regionerna och kommunerna. Jag var själv med när vi i gjorde oss helt fria från bergolja. Den faktiska budget som ministern hänvisar till var vid det aktuella tillfället näst starkaste miljöbudget; den var dock svagare än regeringens. Efter regeringens senaste budget var den tredje starkaste eftersom regeringen de facto lagt mer pengar än vi gjort . Men jag får inte svar på min grundfråga: Kan ministern tänka sig att lyssna på SKL och deras önskan att få denna möjlighet? Jag har stor respekt för de frågeställningar ministern lyfter fram, exempelvis vad det skulle kunna få för effekter på konkurrensen. Det är fullt möjligt att en sådan här förändring skulle kunna leda till någon form av chicken race där man väljer att inte köra strikt marknadsmässigt. Den risken finns; det ska man vara ärlig med. Men jag får inte svar på varför det är mer moraliskt rätt med ett passivt stöd. Det är nämligen också en form av stöd till flyget. Att ge ett ägardirektiv som håller nere kostnaderna på flygplatsen så att man alltså inte bär sina egna kostnader är tillåtet. Men ett aktivt stöd i form av en upphandling, som också är ett slags stöd, är inte tillåtet. Här haltar det nog lite grann. 92 Infrastrukturminister (S): Det finns mycket att säga om det som anför här på slutet. Vi ska komma ihåg att investeringarna ju är kommunala – man måste skilja på investering och drift. Vi kanske också ska komma ihåg att en ganska stor del av det driftsstöd som finns är effekten av den överföring till länsanslaget som staten gjorde . Det rör sig alltså om statliga pengar som från början växlades när man gjorde en flygplatsreform. Detta innebär att kommunerna nu också är med och driftar flygplatserna. Jag tror att man måste bestämma sig för vem som har huvudansvaret för icke-kommersiell flygtrafik och undvika att kommunerna hamnar i ett utpressningsläge. Det vill inte jag. Mitt svar är detsamma som och säkert gav, och kanske till och med under sina dagar, fast det är jag inte riktigt säker på – vi hade nog inte samma regelverk då. Men det är samma svar som vilken infrastrukturminister som helst hade gett, oavsett färg, och som en enig riksdag ställt sig bakom: Nej, det är faktiskt staten som upphandlar icke-kommersiell flygtrafik. Jag ser fram emot en fortsatt konstruktiv och bra diskussion om detta! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2019/20:206 om svarttaxi 93 Infrastrukturminister (S): i har frågat justitie- och migrationsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att stoppa den brottsliga verksamheten inom taxibranschen. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag vill understryka att all taxiverksamhet ska bedrivas enligt gällande bestämmelser, och det är allvarligt att det förekommer brottslig verksamhet. Den svarta ekonomin undanhåller skatteintäkter, snedvrider konkurrens och riskerar att finansiera kriminell verksamhet. Enligt taxitrafiklagen är det straffbart att köra taxi om föraren saknar taxiförarlegitimation eller inte har rätt att tillfälligt utöva taxiföraryrket. Det är också straffbart om en tillståndshavare uppsåtligen eller av oaktsamhet anlitar en sådan förare. Det är även straffbart om taxitrafik bedrivs utan ett taxitrafiktillstånd. Det är flera myndigheter som har ett ansvar när det gäller kontroll och tillsyn av taxiverksamhet. Myndigheternas uppdrag skiljer sig åt, men för att komma till rätta med fusket krävs att de samarbetar. påbörjade exempelvis en speciell granskning av förmedling av illegal taxiverksamhet i sociala medier. kontroll syftar till att motverka osund konkurrens som drabbar laglig taxiverksamhet. har två olika tjänster som sagt sig förmedla samåkningstjänster lagts ned sedan flera av deras förare dömts för olaga taxitrafik. För att stärka kontrollverksamheten har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över kontrollen av bland annat taxitrafik. Utredaren ska föreslå förbättrande åtgärder som kan gälla nya arbetssätt, effektivare användning av tekniska möjligheter, ökad myndighetssamordning och mer informationsutbyte. Utredaren ska också ta fram ett förslag om en samlad organisationsform för kontrollverksamheten. 94 i (M): Jag vill börja med att tacka infrastrukturministern för svaret. Den svenska taxibranschen har hotats av osund konkurrens till följd av fusk med skatter och bidrag. Detta har i hög grad präglat konkurrensvillkoren på marknaden och även den allmänna bilden av taxibranschen som sådan. Ett offensivt arbete mot gamla former av svarttaxi och den snabba utvecklingen av sociala medier har gjort att den illegala taxin har hittat nya vägar att möta sina kunder. Kontakten mellan förare och kund har flyttat till grupper i sociala medier, och uppgörelser om betalning sker via mobiltelefoner. Utvecklingen av svarttaxi är ett allvarligt hot mot den seriösa taxinäringen. Särskilt på mindre och medelstora orter har seriösa taxiföretag allt svårare att överleva på grund av konkurrensen från svarttaxi via sociala medier. Detta är särskilt allvarligt för taxinäringen eftersom den präglas av små marginaler och höga kostnader i form av skatter och avgifter. Förutom att svarttaxiverksamhet får förödande konsekvenser för seriösa taxiföretagare innebär den att skatter och avgifter inte betalas in, vilket drabbar all offentligt finansierad verksamhet. En utbredd acceptans för och användning av svarttaxi kan bidra till att minska förtroendet för skattesystemet som helhet. Min interpellation ställdes ur perspektivet vad man kan göra åt den brottsliga verksamheten i taxibranschen. Då är det faktiskt beklagligt att justitieministern väljer att inte besvara frågan utan skickar fram infrastrukturministern i stället. Det är flera myndigheter som ansvarar för kontroll av taximarknaden. granskar ur ett skatteperspektiv regelefterlevnaden avseende skatter och avgifter, och Transportstyrelsen har tillsyn över tillstånden. I det sammanhanget är det självklart viktigt, för att inte säga nödvändigt, med insatser och samverkan från samtliga inblandade myndigheter. Men det som frågan inriktar sig på är som sagt hur den brottsliga aspekten hanteras. En väg är att granska ekonomin hos dessa individer eller företag, men det påverkar ju inte det faktum att frågan också måste hanteras som en polisiär angelägenhet. Det krävs också polisiära insatser för att få bukt med problemet. Frågan kvarstår alltså: Vad gör regeringen för att försäkra sig om att polisen arbetar med detta? 95 (M): Detta var en så intressant interpellationsdebatt att jag ville passa på att delta. Lyssnar man på ministerns svar blev det väldigt tydligt att ministern är, som min kollega säger, svarslös. Om man tittar på medierapporteringen kan man se att bland de tio värsta kommunerna i när det gäller svarttaxi i sociala medier ligger min hemkommun etta, ligger tvåa, ligger trea – det är inte min valkrets utan – och , som är en stor stad, ligger sjua. Jag besökte taxi , och de kunde berätta hur samhällsservicen, som de uppfattar det, blir påtagligt sämre på grund av svartkörningar som bokas i sociala medier. Det blir inte bättre av att Region hade ett projekt där man till och med gav offentliga medel för att, som man sa, uppmuntra samåkning. Vi moderater röstade naturligtvis nej till detta i det dåvarande . Vi talade om risken för att den här situationen skulle kunna uppstå. Men socialdemokraterna i lyssnade inte på kritiken. När man nu kan se utfallet, som undersökningen från visar, har man alltså varit väldigt framgångsrik när det gäller att uppmuntra folk att samåka. Jag tycker att frågor är relevanta: Vad tänker regeringen göra, och hur har vi hamnat i situationen att taxinäringen i faktiskt har blivit utslagen? Det finns ingen legal taxi i . De som åker till – de kanske åker klimatvänligt tåg till och har tänkt ta taxi upp till skidbacken – märker plötsligt att det inte finns någon taxi att beställa. Detta är ett allvarligt samhällsproblem, och det kan också uppmuntra annan brottslighet. I hade man ett projekt för tio där man verkligen försökte ta krafttag mot svarttaxi. Man förbjöd trafik efter utanför den populäraste krogen, och kommunen har samarbetat med polisen. Men trots detta ligger alltså , som är en så pass stor stad, på sjunde plats på lista. Jag undrar: Är ministern nöjd med utvecklingen, och vad tänker ministern göra? 96 Infrastrukturminister (S): Tack, och , för engagemanget! Låt mig först till ge ett råd, i . Det handlar om hur man formulerar frågan. Det är inte så att justitieministern väljer att avstå från att debattera och med varm hand lämnar frågan till ett annat statsråd, utan det är faktiskt riksdagsledamoten själv som har formulerat frågan på ett sådant sätt att den automatiskt kommer till mig. Med lite hjälp från kamraterna i riksdagsgruppen kan ni säkert formulera frågan så att den landar hos den minister som är ansvarig för polisverksamheten i och inte taxiverksamheten. Min andra punkt är en vädjan till debattörerna. Det är en resa jag själv har gjort när det gäller illegal, olaglig taxiverksamhet: Använd inte begreppet svarttaxi! Jag tycker att det leder tanken fel. Det är inte taxiverksamhet. Jag kan bli upprörd när jag ser medierapporteringen om att någon blivit överfallen eller rånad i en svarttaxi. Som det svärtar ned taxibranschen när det egentligen handlar om att individer väljer att olagligt köra bil, skjutsa andra och ta betalt för det! Jag vill gärna att vi mönstrar ut begreppet svarttaxi och talar om vad det är, nämligen olaga yrkestrafik. Min tredje punkt är att vi i sak är överens om detta. Vi vill inte ha det. Jag har själv engagerat mig för detta när jag var riksdagsledamot från . Polisen har gjort och gör fortfarande goda insatser tillsammans med andra myndigheter för att beivra olaga yrkestrafik. Senast gjorde man en razzia uppe i . På det sättet ska man arbeta. Det är polisens ansvar, och man ska också göra det ihop med , och andra. Då kan det dessutom ibland bli ganska verkningsfullt. Det handlar om att stoppa illegal konkurrens och osäker trafik som människor lockas in i.