prot · H709146 · 2020-08-20 00:00:00 — Vi kan dock påverka genom de svenska företagen. är ett av de mest aktiva länderna i EU vad gäller att driva utvecklingen när det gäller hållbarhet i en bred kontext och krav på företagande. Jag vill återigen hänvisa till den plattform vi tog fram för internationellt hållbart företagande , tillsammans med näringslivet, för att få näringslivet ombord på en sådan diskussion. Det är inte bara en diskussion utan också en plattform för att vi sedan ska driva frågorna vidare inom EU. Jag vill återkomma till att jag är övertygad om vikten av att arbeta inom EU, också när vi driver utvecklingen av nya hållbara frihandelsavtal. Det handlar ju inte bara om lagstiftning om mänskliga rättigheter och miljöaspekter på hållbart företagande, utan det handlar också om hållbara frihandelsavtal. Detta är en punkt som jag skulle vilja lyfta i den här diskussionen, för där är ett av de mest aktiva länderna. Ett konkret exempel på detta är att det fungerade när man tog upp tvistlösningsmekanismen i hållbarhetskapitlet i avtalet med . Man begärde konsultationer därför att landet hade bristande implementering av arbetsrättsliga åtaganden. Jag skulle vilja se det som en kombination och en palett av åtgärder, både den EU-lagstiftning som vi ser fram emot och som vi medverkar till nu och de frihandelsavtal som vi faktiskt har möjlighet att påverka, också i vår dagliga handel med andra länder. Jag vet att huvuddelen av svenska företag har en hög ambitionsnivå vad gäller hållbarhet. Men det räcker naturligtvis inte, utan vi måste också från regeringens sida och från EU:s sida se till att det finns ett robust ramverk. Ett annat exempel som regeringen gjort som handelsminister är att vi har drivit frågan om krediter, garantier och finansiering på exportmarknaden mot ett mer hållbart håll. Vi har till exempel ställt krav på den myndighet som är ansvarig för , som inte längre ska kunna ge krediter till fossil utvinning. Där går vi mycket längre än krav i sina hållbarhetsregler. Vi har också ställt krav på myndigheten att påverka andra länders statliga kreditorganisationer i den riktningen. Jag tycker att den har gjort väldigt mycket i en riktning mot ökade krav på hållbarhet för ett hållbart företagande. Men jag återkommer till att det är på EU-nivå som vi framför allt kan göra ett större avtryck och påverka i större utsträckning. Men det är viktigt att vi är aktiva i förhandlingarna i EU och tar en central roll där och att svenska företag ska vara en förebild vad gäller hållbarhet ute i världen. Det är också en förväntan från regeringen. 69 (V): Jag tycker att det är intressant att lyfter fram frihandelsavtalen och tvistlösningssystemet. För sedan hoppade ju av samtalen om just på grund av tvistlösningssystemet och vad det innebär för landet när man tvingas in i ett avtal som tvingar landet att gå i en riktning som man inte vill, speciellt nu då man behöver använda all sin kraft till att rädda de lokala och mindre företagen och inte riskerar att det lokalproducerade försvinner och ger plats för de stora företagen från andra länder. Här skulle jag vilja stanna upp lite och prata lite mer om de transnationella företagen. Det är ju oerhört komplexa strukturer. Där kan man säga att FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter inte lyckas fånga upp den komplexitet som den globala företagsstrukturen har. En komplettering till detta är ju för transnationella företag. Den möter upp både den rättsliga och den organisatoriska komplexitet som de transnationella företagens offer står inför när de försöker söka rättvisa. Det är oerhört svårt för mindre urfolkssamhällen att stå emot de stora transnationella företagen. Exemplen där man har konflikter är många, som torrlagda floder, barnarbete i gruvor och så vidare. Hur avser regeringen att möta upp de komplexa transnationella företagen för att säkerställa att till exempel urfolk har en rättslig chans gentemot dessa, med tanke på att man inte vill ställa sig bakom , som just tar upp det här? 70 Statsrådet (S): FN:s principer för hållbart företagande är också en plattform. Men precis som jag nämnde tidigare ser vi att detta behöver förstärkas ytterligare med till exempel EU-lagstiftningen. Vi behöver ha tydliga hållbarhetskapitel i våra frihandelsavtal. Det kommer ett utkast till en ny för företagande och mänskliga rättigheter. ska naturligtvis vara aktivt där och även när det gäller just den delen av en global ny konsultation och att införa en ny konventionstext som kommer att publiceras. Vi står naturligtvis i ständig kontakt med EU:s både medlemsstater och institutioner och följer den processen noga. Genom EU är vi med och påverkar även den om företagande och mänskliga rättigheter som kommer . Vad gäller frihandelsavtalen vill jag bara kommentera att det är ett av de få verktyg vi ibland har för att få länder att sätta sig vid bordet och diskutera och också respektera krav på hållbarhet, för det finns också ett väldigt stort kommersiellt intresse för länderna att ingå frihandelsavtal med EU. Det går fram och tillbaka i de här diskussionerna, och vi har avhopp här, precis som nämnde. Men jag är övertygad om att i längden är det just genom handel som vi kan påverka och genom starka hållbarhetskapitel i våra frihandelsavtal. Avslutningsvis vill jag säga att jag är helt enig med om att de multinationella företagen är en komplex fråga. Därför måste vi jobba på många nivåer. Regeringens ambition är att jobba på med och med EU-lagstiftningen, men naturligtvis också att sätta press på de svenska multinationella företagen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2019/20:439 om Arbetsförmedlingen efter coronapandemin 71 Arbetsmarknadsminister (S): har, mot bakgrund av de svårigheter på arbetsmarknaden som coronaepidemin skapar, frågat mig om jag avser att se över pilotprojektet för KROM utifrån det förändrade läget för Arbetsförmedlingen. Vidare har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att klargöra att det ska vara den arbetssökandes behov snarare än kommersiella aktörers affärsmöjligheter som styr Arbetsförmedlingens anvisningar. Det pågående virusutbrottet har betydande konsekvenser för svensk ekonomi och arbetsmarknad. För att lindra konsekvenserna på arbetsmarknaden och bättre möta en utveckling med en ökande arbetslöshet har regeringen vidtagit en lång rad åtgärder. Det handlar bland annat om en tillfälligt förstärkt arbetslöshetsförsäkring, fler utbildningsplatser på universitet och högskolor och ökade möjligheter till yrkesutbildning i hela landet. För att stärka Arbetsförmedlingens möjligheter att hantera den rådande situationen har regeringen beslutat om ökade medel såväl för myndigheten som för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Ett ökat antal arbetslösa innebär att Arbetsförmedlingen prioriterar de arbetsuppgifter som krävs för inskrivning av och planeringssamtal med arbetssökande. Det är en förutsättning för att kunna ge dem ersättning vid arbetslöshet och insatser som stöder dem i att komma i jobb. Myndigheten har därför tillfälligt fördelat om sina personalresurser som arbetet med att rekrytera personal intensifierats ytterligare. I det rådande läget behöver Arbetsförmedlingen nyttja alla tillgängliga verktyg. Ett ökat användande av fristående aktörer minskar risken för att Arbetsförmedlingens prioritering av myndighetsutövning behöver ske på bekostnad av att kunna erbjuda aktiva insatser för de arbetssökande. I linje med detta har regeringen också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att skyndsamt effektivisera processerna för beslut om anvisning till upphandlade matchningstjänster så att antalet deltagare kan öka väsentligt. De resurser som tillförts för att öka antalet deltagare i matchningstjänster bidrar också till att successivt öka kapaciteten hos leverantörer att erbjuda tjänster i det reformerade systemet. pågår arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen. Som ett steg i ett successivt, ordnat och ansvarsfullt genomförande av reformen har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att införa utvecklade matchningstjänster . På så sätt kan lärdomar dras inför det kommande reformerade systemet. Arbetsförmedlingen har valt att införa utvecklade matchningstjänster i form av tjänsten Kundval rusta och matcha (KROM). Regeringen följer noggrant utvecklingen, och har en löpande, tät dialog med myndigheten. När det gäller andra fråga är det alltid en arbetsmarknadspolitisk bedömning som ligger till grund för vilka insatser en arbetssökande får ta del av. Det innebär i praktiken en sammanvägd bedömning av om insatsen är lämplig både för den enskilde och ur ett bredare arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Kommersiella aktörers affärsmöjligheter är inte en del av den bedömningen. Regeringen anser att den arbetsmarknadspolitiska bedömningen behöver göras mer enhetlig och träffsäker så att de arbetsmarknadspolitiska insatserna kan användas mer effektivt givet tillgängliga medel. I linje med detta har myndigheten också fått i uppdrag att utveckla den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. 72 (V): Jag tackar ministern för svaret och för möjligheten att få diskutera denna viktiga fråga. Jag måste erkänna att jag inte blev direkt lättad av ministerns svar. Redan före pandemin befann sig Arbetsförmedlingen i ett svårt och ganska rörigt läge på grund av en kombination av många faktorer, inklusive januariavtalets skrivningar som handlar om en ganska extrem och ideologiskt enkelspårig omvandling och i hög grad kommersialisering av delar av Arbetsförmedlingens verksamhet. I detta läge har världen också drabbats av en svår pandemi, vars effekter naturligtvis också har varit kännbara här. Det finns mycket gott att säga om regeringens, myndigheternas och inte minst sjukvårdens agerande under en mycket svår situation för människor i vårt land. Det har också gjorts mycket för att försöka mildra de ekonomiska effekterna av pandemin. Men vi har ändå en kraftigt ökad arbetslöshet. Det är viktigt att understryka att mycket av vår ekonomiska och sociala framtid kommer att påverkas av hur vi som samhälle klarar av denna arbetslöshet. Mot denna bakgrund finns det tyvärr anledning till oro. En vingklippt arbetsförmedling hade nämligen redan före anstormningen av nya arbetslösa stora problem att ge människor det stöd som de behöver och som de anställda på Arbetsförmedlingen verkligen vill kunna ge. pressas de på ett sätt som riskerar att bli helt ohållbart. Arbetsmarknadsministern nämner i sitt svar flera åtgärder som regeringen har vidtagit, exempelvis gällande a-kassan och ökade möjligheter till yrkesutbildning. Det är väldigt bra, och det är saker som också har pressat på om . Men det som nämns om beslutet om ökade medel är ganska uppenbart otillräckligt. Det är långt mindre resurser än vad myndigheten behövde redan före pandemin. Jag hoppas därför verkligen att regeringen följer dessa behov noga. Det som framför allt slår mig med ministerns svar här är att den bild som målas upp i mycket hög grad skiljer sig från den bild som man får om man talar med arbetsförmedlare på golvet, med fackliga företrädare och även med människor som är i en utsatt situation som arbetslösa. Där är snarare bilden att långtidsarbetslösa kan pressas undan när de knappa resurserna går till att hjälpa nya arbetslösa med inskrivning. Det kan handla om så konkreta saker som att personer blir av med subventionerade anställningar som kan vara mycket avgörande för människor i en svår situation och att man inte har personella resurser för att ta upp exempelvis nya lönebidragsanställningar, trots att det finns intresserade arbetsgivare. Personer som av olika skäl har svårt att klara sig själva utan personlig hjälp måste ändå lämnas åt sitt eget digitala öde. Det som gör mig orolig är att ministern, åtminstone inte i detta svar, inte verkar se eller vilja se denna verklighet utan i stället kanske ägnar sin energi åt att förverkliga de ganska fantasifulla idéer som och Liberalerna har fått in i januariavtalet. Det var utifrån detta som jag tog upp – Kundval rusta och matcha. Vi har gott om allvarliga problem i Arbetsförmedlingen med att få grundläggande uppgifter att fungera. Det finns stor oro med varsel, uppsägningar, omflyttningar, kontorsnedläggningar och så vidare. Att ovanpå detta lägga prioriteringen på ett storskaligt och resurskrävande experiment i ett antal kommuner i tror jag dessvärre inte andas en så ansvarsfull hantering. Jag hoppas att ministern kan säga mer om detta. 73 Arbetsmarknadsminister (S): Vi befinner oss just nu i det allvarligaste läge som vi har haft på svensk arbetsmarknad i modern tid. 480 000 människor är inskrivna på Arbetsförmedlingen. har nästan 100 000 personer varslats, och 270 000 människor har anmält sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Vi har en mycket allvarlig situation på svensk arbetsmarknad. I detta läge har regeringen vidtagit många väldigt kraftfulla åtgärder. Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram de saker som faktiskt har gjorts. Det handlar bland annat om korttidsarbete, som innebär att vi räddar tusentals svenska jobb. Det handlar om att vi har tillfört resurser till Arbetsförmedlingen, både för att säkra den lokala närvaron som behöver byggas upp och stärkas runt om i landet och för att säkerställa att alla som har blivit varslade och som skriver in sig ska få rätt stöd. Det handlar om att vi har tillfört a-kassorna . Vi har stärkt den ekonomiska tryggheten, sett till att fler omfattas av a-kassan och sett till att man också kan betala sin hyra när man har blivit arbetslös. Vi har tillfört för att Arbetsförmedlingen ska kunna använda resurser och ge stöd till dem som är arbetslösa, alltifrån arbetsmarknadsutbildningar till andra typer av insatser. Vi har också tillfört till kommunerna för sommarjobb för unga – jag har själv varit ute och besökt ett antal sommarjobbare denna sommar – men också till ungas arbete . Vi behöver se att detta är den allvarligaste krisen som vi har haft på svensk arbetsmarknad. Regeringen vidtar kraftfulla åtgärder, och vi är beredda att göra mer. Den pilotverksamhet som refererar till i sin interpellation är ett sätt att kunna utveckla tjänster som hjälper människor in i arbete eller utbildning. Men det är bara en liten del av en hel palett av åtgärder som människor blir erbjudna. För mig som arbetsmarknadsminister och socialdemokrat handlar det om att vi behöver göra allt som står i vår makt för att ge rätt stöd till människor för att de ska komma in i arbete, och vi behöver använda alla tillgängliga resurser. Det handlar om att skapa rätt förutsättningar för Arbetsförmedlingen att kunna utföra sitt viktiga uppdrag. Men det handlar också om att ta till vara fristående aktörer och ideella och idéburna aktörer. Jag var så sent som i förrgår och träffade representanter för , som har lång erfarenhet av att arbeta med ungdomar. Vi behöver därför, i stället för att hacka sönder olika typer av insatser, hjälpas åt att se en helhet och se till att vi skapar de bästa förutsättningarna för jobb och en bra framtid i för alla. 74 (V): Jag tackar för ett fylligt och engagerat svar. Många av de saker som arbetsmarknadsministern tog upp handlade i och för sig inte om Arbetsförmedlingen. Men jag vill ändå understryka, vilket jag gjorde redan i mitt första inlägg, att många av de saker som nämndes här och som handlar om den ekonomiska politiken och hur den har varit inriktad på att göra saker för att underlätta situationen för personer som riskerar att bli arbetslösa eller som har blivit arbetslösa – a-kassan, möjligheterna till yrkesutbildning som har utökats och korttidsutbildning – är saker som vi i har stått bakom och ställt oss mycket positiva till. Det som jag frågade om var hur man gör med den centrala myndighet som ska göra många av de saker som jag tror att vi är överens om borde göras för att underlätta för arbetssökande i ett läge där vi dessutom har fått fler arbetslösa. Ministern nämnde själv att det är viktigt att ha en helhet och inte hacka upp saker. Det är exakt det som är grunden till min oro och den kritik som vi i har haft, inte mot de saker som ministern här nämnde och som har gjorts under pandemin utan mot det som man har skrivit fast sig i i januariavtalet och som man vill göra med Arbetsförmedlingen. Det är där som jag återigen vill understryka att KROM är en del av detta. Vi fick gå ganska långt för att få detta till att inte bli ett fullskaleexperiment utan att det skulle begränsas. Men det som fortfarande oroar mig, och som jag tycker borde oroa ministern, är att den bild som man får av verkligheten på Arbetsförmedlingen om man pratar med personer som arbetar där och personer som möter Arbetsförmedlingens tjänster tyvärr inte alls är så ljus som den som ministern vill ge i sina svar. Då handlar det just om vad det är som man får möjlighet att göra med de resurser som man har. Jag nämnde flera exempel på viktiga delar av den tjänst som man måste kunna erbjuda medborgare som hamnar i arbetslöshet och som inte kan ges på ett fullgott sätt och som oroar dem som ska göra det faktiska jobbet, alltså de som är på golvet och försöker göra sitt bästa. Det handlar utöver det till exempel om någonting så viktigt som att upprätthålla personliga relationer med de människor som är i behov av stöd för att kunna komma närmare arbetsmarknaden och upprätthålla relationer med lokala arbetsgivare. Det här är helt centralt för att kunna göra ett bra jobb, och det tror jag att ministern egentligen håller med om. Problemet är att de otillräckliga resurser man har i förvaltningsanslag och den idé om Arbetsförmedlingen som delvis redan har implementerats – och som ministern verkar vilja fortsätta implementera, med stöd av januariavtalet – gör att Arbetsförmedlingen styckas upp. Då finns idén att det är andra typer av färdigheter som ska finnas än dem arbetsförmedlarna besitter och att man ska lägga ut detta på konkurrerande, privata aktörer. Det är det som oroar mig, och det oroar mig tyvärr inte mindre efter ministerns i övrigt i och för sig fina svar. 75 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en väldigt ansträngd situation på Arbetsförmedlingen, och jag har verkligen aldrig sagt något annat. Arbetsförmedlingen drabbades ju av hårda nedskärningar i samband med den M-KD-budget som beslutades i inför . Det var en väldigt tuff period , och det är det fortsatt – givetvis, med tanke på det allvarliga läge vi har. Precis som jag sa i mitt förra inlägg har 270 000 personer skrivit in sig vid Arbetsförmedlingen som arbetssökande arbetslösa , och det är klart att det är en otroligt pressad situation. Jag beundrar verkligen alla de arbetsförmedlare som gör ett fantastiskt arbete. De har också själva fått ställa om på grund av pandemin, och många jobbar nu hemifrån. Tusentals arbetsförmedlare jobbar på distans och gör sitt yttersta för att ge rätt stöd till de människor som har blivit av med sitt arbete. Vårt ansvar är att se till att myndigheten får rätt förutsättningar att utföra sitt viktiga jobb. Jag vill bland annat säkerställa att det finns en lokal närvaro så att människor, oavsett var de bor i vårt avlånga land, ska kunna ha rätt till stöd för att komma tillbaka i arbete – eller komma i studier, med tanke på den konjunktur vi är inne i . Jag tycker alltså att det är viktigt att vi kallar en sko en sko. Det är en tuff situation, och vi som regering kommer att säkerställa att Arbetsförmedlingen har de förutsättningar den behöver för att kunna utföra sitt viktiga arbete. Vi behöver utveckla arbetsmarknadspolitiken och reformera Arbetsförmedlingen. För mig som socialdemokrat och arbetsmarknadsminister är det en självklarhet. Vi ska inte bara ha en myndighet som har hög kapacitet och kan leverera bra resultat, utan vi ska också se till att vi kan använda alla goda krafter – att vi har fristående aktörer, ideella idéburna organisationer och andra som kan medverka i en arbetsmarknadspolitik som hjälper människor att komma in på arbetsmarknaden. träffar jag idéburna organisationer för att lyssna in deras olika förslag på hur de kan bidra i detta. För mig blir det obegripligt när och ständigt och jämt enbart pratar om Arbetsförmedlingen – myndigheten – och väldigt sällan ser potentialen i andra aktörers möjlighet att faktiskt bidra. Jag tror att vi nu är i ett läge i där vi verkligen behöver hjälpas åt. Alla goda krafter behöver samlas och se till att stötta människor i den tuffa situation vi är i. Jag vill också bara nämna vad KROM-verksamheten handlar om, fru talman. Den handlar om att ge stöd till dem som är arbetslösa. Än så länge rör det en ganska liten grupp, för detta är en nystartad verksamhet. Det vi vet är att det finns vetenskapligt stöd för att den som får stöd i sitt arbetssökande snabbare kommer att hitta ett arbete. De som deltar i KROM får en individuell handlingsplan och fysiska möten. Leverantören och deltagaren utformar tillsammans en plan för att deltagaren så snabbt som möjligt ska komma i utbildning eller arbete. Det handlar bland annat om att man får möjlighet till kartläggning av sina kompetenser och förutsättningar och att man får information om arbetsmarknaden och arbetslivet. Man får praktiskt stöd i att söka jobb och i kontakten med arbetsgivare. Man får vägledning till utbildning, och det kan ibland också handla om motiverande samtal och hälsofrämjande åtgärder. Jag ser fram emot att ta emot den rapport som myndigheten kommer att leverera till regeringen , för det är självklart en möjlighet att fortsätta diskutera hur vi kan utveckla den här typen av tjänster så att vi verkligen stöder människor i att komma i utbildning och arbete. 76 (V): Självklart är vi från sida väldigt intresserade av att arbetsmarknadspolitiken i allmänhet och Arbetsförmedlingen i synnerhet ska utvecklas och reformeras; vi har återkommande lämnat olika typer av förslag på hur det kan göras. Det vi och regeringen är oeniga om är i vilken riktning den utvecklingen och reformeringen ska ske. Jag tror inte att detta handlar enbart om att alla krafter ska vara med och hjälpas åt, så att säga, utan detta handlar om att rigga ett ganska komplicerat system för upphandling och kontrakt så att kommersiella aktörer, som ska följa sina ekonomiska incitament att tjäna så mycket pengar som möjligt, ger stöd till arbetslösa utan att det urartar på det sätt som det har gjort i arbetsmarknadspolitiken i tidigare skeden, för inte särskilt länge sedan. Detta är ingenting som hamnar på plats av sig självt, utan det är något som kräver resurser för implementering – och inte minst för kontroll. I en mängd olika välfärdstjänster där man har infört pseudomarknader har det nämligen visat sig krävas mycket kontroll. Det är mycket resurser som går åt till att hindra bolag som försöker tjäna pengar från att i den processen leverera en undermålig tjänst eller parkera personer som de inte kan stödja. Det är alltså det som utgör min och oro. Vi kommer dock definitivt att ha anledning att återkomma till hur arbetsmarknadspolitiken ser ut och hur man bäst ser till att använda myndigheten , med alla dess medarbetare, på bästa sätt för att trycka ned arbetslösheten och hjälpa människor i behov. 77 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar helt och hållet ingångar när det gäller att vi ska ha bra kontroll på dem som utför olika typer av tjänster inom arbetsmarknadspolitiken. Det är för mig helt centralt, och jag fortsätter givetvis gärna att diskutera det. Varenda skattekrona ska användas på bästa sätt, men det är också så att myndigheten ska ha rätt förutsättningar att utföra sitt viktiga jobb. Det är för mig helt avgörande. Ifall det är någon som har tittat på den debatt vi precis har haft vill jag passa på att säga följande: Det är en jättetuff situation på svensk arbetsmarknad just , men det är viktigt att vara tydlig med att det också finns stora möjligheter. Jag tycker att vi som politiker har ett stort ansvar för det.