prot · H80956 · 2020-12-17 00:00:00 — Som socialdemokratisk ledamot är jag otroligt stolt över den här budgeten, som är den mest omfattande jag sett . Jag kan faktiskt inte minnas att det här utgiftsområdet någonsin, vad jag har lyckats hitta i mina tillbakaforskningar, har haft någon budget som varit mer omfattande än den här. Det säger sig självt att det inte går att lyfta fram alla enskilda satsningar som görs på alla de politikområden jag nämnde inledningsvis, utan jag väljer att göra några nedslag. Jag börjar med hälso- och sjukvården. Här tillför regeringen och samarbetspartierna generella statsbidrag som är de största som någonsin har tillförts. Det är viktigt att det är generella tillskott, eftersom det naturligtvis är stor variation mellan regioner och kommuner i vad pengar behöver användas till och på vilket sätt. Här vill jag betona det oerhört viktiga ansvar som de lokala företrädarna har i regioner och kommuner att använda resurserna smart och bra. Primärvården är en av mina hjärtefrågor. Den har debatterats . äntligen känner jag att det görs stora satsningar på primärvården – kombinerat med att ett första steg i en primärvårdsreform. När det gäller cancervården behöver tillgängligheten verkligen öka. Vi måste jobba med att minska de regionala skillnaderna. Vi måste hantera det uppdämda vårdbehov som finns efter covid-19. Hela vårdkedjan behöver stärkas i cancervården. Det är samma när det gäller ambulanssjukvården. Personer som har behov av akutsjukvård har ofta också behov av ambulans. Vårdkedjan måste hänga ihop, och kompetensen måste finnas. Vi behöver stärka förlossnings- och kvinnosjukvården. Den redan pågående satsningen för att stärka detta är stor, och den kommer att fortsätta och öka. Jag är glad att frågan om jämställdhet inom hälso- och sjukvården lyfts upp i debatten. Det talar vi absolut inte tillräckligt ofta om. Vi vill bekämpa den psykisk ohälsan. Det är ett prioriterat område för regeringen och samarbetspartierna. Den problematiken känner vi väl till. Den har ökat , och den kommer att öka ytterligare i den situation som vi har. och alltsedan pandemin inleddes har ett enormt fokus legat på äldreomsorgen. Jag välkomnar verkligen att alla har visat ett större intresse än någonsin för äldreomsorg. Om vi tittar tillbaka på våra tidigare utgiftsområdesdebatter har äldreomsorgen verkligen inte fått stå särskilt mycket i fokus. Efter att ha ägnat större delen av mitt yrkesverksamma liv åt att jobba ute i äldreomsorgen med de gamla, och därmed följt den politiska debatten, kan jag konstatera att vi nu äntligen börjar debattera det som är det allra viktigaste. Äldreomsorg med hög standard och av god kvalitet måste få kosta mer pengar. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Därför är jag stolt över att regeringen tillför 4 miljarder just till äldreomsorgen. Det är som jag har sagt i i stort sett samtliga debatter: Ingen omsorg är bättre än den omsorg personalen förmår prestera där ute i det särskilda boendet eller . Det handlar om arbetsvillkor, arbetsmiljö, kompetens, ledning och sist men inte minst att man är tillräckligt många. Därför förväntar jag mig att de kommunala beslutsfattarna börjar jobba med det , för pengar finns. Men det kommer att behövas mer pengar. Äldreomsorgslyftet som regeringen presenterat innebär att 10 000 personer har möjlighet att utbilda sig. I vilket annat yrke tolereras det att helt outbildad personal arbetar? Jag är glad över att många kommuner redan tagit detta till sig och satt igång med utbildningarna. Undersköterska ska bli en skyddad yrkestitel. Det är ett sätt att säkerställa att arbetsgivarna kan känna sig trygga med personalens kompetens när den anställs, och vårdtagarna kan känna sig trygga med en tillräcklig kvalitet i sin omvårdnad. Regeringen inför ett statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv i vård och omsorg. Det behövs verkligen. kan vi börja förbättra arbetsmiljö och arbetsvillkor. Jag vill också nämna forskning inom äldrevårdens område. Vi behöver få fram evidensbaserade metoder kring vad som är best practice när man tar hand om äldre. Det handlar om hur skador och sjukdomar kan förebyggas långt upp i åldrarna och hur äldre kan rehabiliteras på bästa sätt. Det arbete som pågår med att ta fram en fast vårdkontakt i och en fast läkarkontakt i primärvården är också väldigt viktigt för våra äldre. Sammanfattningsvis är jag oerhört stolt över att den socialdemokratiskt ledda regeringen tillsammans med sina samarbetspartier nu lägger fram en oerhört stark budget på bord. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 30 (C): Vi befinner oss i en prövningens tid. Coronapandemin som finns i landet har på ett eller annat sätt berört oss alla. Vissa kanske har blivit drabbade och sjuka själva. Andra kanske har en mamma eller pappa, vän eller anhörig, mormor eller morfar som avlidit i sviterna av covid-19. Andra har i hög grad drabbats genom att de arbetar inom vården, i äldreomsorgen, eller intensivvården. Pandemin har slagit skoningslöst mot landet med dödstal på över 7 600 personer fram till . Inte minst har smittan slagit hårt mot våra äldre. Nästan nio av tio som avlidit var eller äldre. Drygt en fjärdedel hade hemtjänst. Nära hälften bodde på särskilt boende. Bakom varje siffra finns en individ, en person som har lämnat oss för tidigt, där finns en familj eller nära anhörig som har mist sin livskamrat. Det som inte fick hända, det hände. Smittan tog sig in på våra särskilda boenden och resulterade i otäckt höga dödstal. De berättelser som vi fått ta del av handlar om hur äldre inte har fått en individuell bedömning, inte fått syrgas, hur anhöriga inte har kunnat vara med i livets slut, och hur vårdpersonal upplever att de har blivit lämnade vind för våg utan att veta exakt hur de ska kunna hantera situationen. Det är både ovärdigt och upprörande. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Precis som ser vi nu hur smittspridningen är på en väldigt hög nivå och hur den återigen har tagit sig in på våra många äldreboenden. Här måste nu regeringen på allvar ta sitt ansvar och vara självkritisk för att kunna dra rätt slutsatser och vara handlingskraftig framåt. Precis som både IVO:s granskning och pekade på så måste landets äldreomsorg stärkas på många plan. För krisen är långt ifrån över. Vi måste fortsatt göra allt vi kan för att se till att sjukvården och äldreomsorgen har de resurser och verktyg som krävs, både nu och på lång sikt. Den budget som vi debatterar har i hög grad påverkats av pandemin. Det är en budget där äldreomsorgen och sjukvården får miljardtillskott. Totalt handlar det om nästan 20 miljarder till välfärden. Jag kan säga att det är med stolthet som jag och är med och lägger fram denna budget eftersom det är en av de största satsningarna på svensk äldreomsorg . För om det är något område där vi verkligen ser att vi måste satsa i pandemins spår, så är det just äldreomsorgen. För även om situationen just nu känns nattsvart och kritiken från och är både skarp och tung måste vi ta sikte på att rikta in oss på åtgärder som har effekt både här och och på lång sikt. Budgeten innebär som sagt mycket stora satsningar på kommuner och regioner. Det handlar bland annat om generella statsbidrag, stöd till hanteringen av uppskjuten vård och kraftfulla förstärkningar av äldreomsorgen. Men i budgeten finns även stora och viktiga satsningar för psykisk ohälsa samt förlossningsvård och kvinnors hälsa. Ansvaret vilar nu tungt på oss alla att lägga grunden för en äldreomsorg med hög kvalitet och trygghet. Förutom ett generellt lyft på 4 miljarder får kommunerna nya bidrag till utvecklingen av den lokala demensvården, vilket är en välkommen satsning. Under det här året har vi fått ta del av kritik och brister inom äldreomsorgen som har skakat om många i grunden. En av de allvarligaste bristerna handlar om att äldre inte har fått en individuell medicinsk bedömning på särskilda boenden. Denna kritik är mycket, mycket allvarlig och något vi måste vidta åtgärder mot på en gång. Att man får en individuell medicinsk bedömning är en lagstadgad rättighet, och att frångå det är något som vi absolut inte kan acceptera. För att säkerställa detta krävs hårt arbete. Dels krävs ett bättre samarbete och en samordning mellan kommun och region, dels, och framför allt, handlar det om att det måste finnas läkare att tillgå i regionerna för kommunerna. Här behöver vi göra åtgärder både på kort och på lång sikt. Här ser vi i primärvårdsreformen och målet om fast läkare och nära vård som viktiga komponenter. Just nu rullar vi ut en primärvårdsreform som syftar till att alla ska få en fast läkare och att vården ska bli tillgänglig både digitalt och fysiskt. Just en fast läkarkontakt är avgörande för att vi ska kunna erbjuda en trygg och säker vård för våra äldre. Att känna sin läkare vid namn och att veta att han eller hon känner en själv skapar trygghet för både de äldre och deras anhöriga och lägger grund för en bra bedömning och planering av vården. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Men den medicinska bedömningen och den medicinska kompetensen i äldreomsorgen handlar inte bara om läkare. En minst lika viktig kategori av personal för just medicinsk bedömning är våra sjuksköterskor, som utgör basen för kommunernas hälso- och sjukvårdsinsatser inom äldreomsorgen. Just nu satsar vi kraftfullt på stöd till utbildning och på att lyfta vårdyrkena. Den kritik som framför handlar bland annat om bristande medicinsk kompetens och utrustning på särskilda boenden. Här spelar som sagt sjuksköterskorna en viktig roll. Kommissionen pekar på att som huvudregel bör en sjuksköterska finnas tillgänglig på varje särskilt boende dygnet runt under veckans . Om vi ska klara detta bemanningsmål som kommissionen lägger fram måste vi göra mer för att fler sjuksköterskor ska vilja arbeta inom äldreomsorgen. Vi måste få fler att utbilda sig, och vi måste få fler att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska. Här finns stora satsningar i årets budget. Bristen på sjuksköterskor är något som har uppmärksammat tidigare och där vi har lagt fram en lång rad med förslag på åtgärder . Bland annat kan man , tack vare fjolårets satsning i budgeten, få betald utbildning till specialistsjuksköterska. Det är någonting som har stor betydelse även . Avslutningsvis vill jag lyfta fram Äldreomsorgslyftet, som handlar om en satsning på 2,2 miljarder och som riktar sig till vår viktiga personal som finns inom äldreomsorgen dygnets alla timmar och veckans . Äldreomsorgslyftet syftar till att förbättra personalförsörjningen och göra det mer attraktivt att söka jobb inom äldreomsorgen. Denna satsning syftar också till att stärka kompetensen inom vård och omsorg genom att ge ny och befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Det är en satsning som på lång sikt kan höja kvaliteten inom äldreomsorgen från grunden. Det finns väldigt många fler satsningar i den budget som vi presenterade tillsammans med Liberalerna och regeringen. Men med tanke på den pandemi som vi befinner oss i och de brister som uppmärksammats inom äldreomsorgen valde jag att uppehålla mig kring just äldreomsorgen under dagens debatt. Med de historiskt stora satsningar som vi nu gör på kommuner och regioner lägger vi en bra ekonomisk grund för att påbörja de förbättringar som så väl behövs. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 31 (L): Det är en stor del av budgeten inom det sociala området som vi diskuterar , 102 miljarder, och behoven är sannolikt mycket större än så. Jag vill lyfta fram det vi liberaler är glada över att ha fått med: att timpenningen och schablonen för den personliga assistansen har höjts. Det innebär mer i plånboken för dem som arbetar med detta men också möjlighet till mer arbetsledning, kompetensutveckling och så vidare. Det är inget enkelt jobb att arbeta som assistent. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det här är en fråga som startade i , då var så tydlig med att människor med funktionsvariationer ska kunna leva liv som alla andra. Det har också kommit pengar till ambulanssjukvården. Jag, som isolerade mig som lydig 70-plussare på vår skärgårdsö i extrema glesbygd, kan vittna om hur viktig ambulanssjukvården är. Den räddar liv. Vi gläds också åt god och nära vård, som är väldigt nära den husläkarreform som vi i Liberalerna började driva . Detta kan ge en nära vård, en kontinuitet och en tillfredsställelse hos dem som söker vården men också hos dem som arbetar i den. Det skapar också förutsättningar för kontinuiteten, som betyder mycket för arbetsglädjen. Jag som jobbar så mycket med äldrefrågorna gläds naturligtvis åt den här budgeten. Det var också någonting som vi började arbeta med i . Det var inte värdigt att sluta sitt liv i tolvbäddsrum i långvården. Man måste kunna få leva i det egna hemmet, och om hemmet är för opraktiskt måste man kunna få leva i en lägenhet – det vi kallar för särskilda boenden. I sammanhanget måste vi dock komma ihåg att det här är en stor och växande generation där det kanske är 7–som behöver omfattande insatser och hjälp med sitt dagliga liv. Alla de andra utgör en resurs i samhället. kom en utredning om hur vi tar bättre vara på den seniora arbetskraften i vårt samhälle. De är så viktiga, och det är viktigt att de finns kvar i arbetslivet – de som vill och kan – för att vi ska ha råd med den välfärd som vi i socialutskottet diskuterar här . Jag är därför väldigt glad över Äldreomsorgslyftet och att man inom ramen för sin tjänst kan få lära sig mer så att man kan gå från biträde vidare till undersköterska och kanske också vidare till att bli sjuksköterska. Det är viktigt att man får den möjligheten. Vi har också de andra pengarna som är avsatta – 4 miljarder till äldreomsorgen. Jag har fått en djupare insikt i hemtjänst och hemsjukvård nu under den utredning som jag har lett. Det ser oerhört olika ut över landet. Vi beskriver nu – och det beskrivs i samband med – all bedrövlig verksamhet som finns. Men det finns också väldigt bra verksamhet, och om man tittar på deras budgetar ser man att det inte kostar mer att ha hög kvalitet. Om man har hög kvalitet och en bra arbetsledning blir det ingen personalomsättning och inte så höga sjukskrivningstal. Det är alltså personalomsättning och dålig kompetens hos medarbetarna som kostar här. Och det är inte deras fel; de har inte haft möjlighet att utbilda sig. Den missuppfattning som finns i samhället blir så tydlig. Detta är inga enkla jobb. Det är kvalificerat arbete att möta andra människors behov – de saker man inte klarar själv. Det är också ensamma jobb, under tidspress. Jag blir galen över de minuträkningar som biståndshandläggare lägger ut. Det tar olika att gå på toa olika dagar. Det tar olika att äta beroende på vad som ligger på tallriken. Man måste göra en helhetsbedömning så att man kan arbeta utifrån dagsbehovet hos den enskilde. Jag kommer att dra över – förlåt. Men jag måste få tillägga: flyttar sjukvården från sjukhusen in i människors vardagsrum och sängkammare. Vi har i min utredning föreslagit en fast omsorgskontakt, som ska kunna hålla ihop det hela genom sin dagliga kännedom om individerna. måste kunna samarbeta med hemsjukvården och med olika professioner som logopeder och fysioterapeuter. Man måste veta att det, när eller börjar verka sämre efter att ha bytt läkemedel, kan handla om en läkemedelsbiverkan. Detta är kvalificerade jobb som kräver undersköterskekompetens. Jag hoppas att socialministern kommer att nämna några ord om vad som händer när det gäller skyddad yrkestitel för undersköterskor och andra. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Om vi går vidare med de förslag som finns och konkretiserar dem i stället för att de, som tidigare utredningar sedan äldrereformens tid, blir papperstigrar tror jag att det får status att arbeta i denna verksamhet. Jag är övertygad om att man då kan gå hem och känna stolthet över att man har gjort vad som behövdes för , och deras närmast anhöriga. De som berörs är ju omsorgstagaren själv, de anhöriga och personalen. Om alla mår bra får vi ett bra samhälle. I detta anförande instämde socialminister (S). 32 (MP): För precis stod vi här och debatterade samma budget, fast en helt annan, för året som gått. skulle 349 ledamöter ta sig in här i salen för att votera en sista gång innan julledigheten. Utanför , på , trängdes människor med varandra i affärerna för att handla det som behövdes inför den stundande ledigheten. Då var vi helt ovetande om vad som komma skulle. Världen såg helt enkelt annorlunda ut. Det finns ett nu och ett då. När jag tittar på filmer som spelades in innan coronapandemin reagerar i alla fall jag när jag ser att folk trängs. Jag tänker lite: Vad gör de? Hela världens befolkning har tvingats att anpassa sig. skrev på sin sida att ett nytt virus upptäckts i i . Man såg inte att det fanns någon risk för att det skulle ta sig till . vet vi bättre. Vi vet att hälsohoten är gränsöverskridande och att de lätt tar sig från en världsdel till en annan och blir till en pandemi. Vi har lärt oss väldigt mycket på detta, och det har blottat många sprickor i våra system, såväl i vårt eget land som internationellt. hade jag nöjet att få delta i om Agenda 2030. Precis som här i var det covid-19 som var det stora samtalsämnet – oron för att den fattigare delen av världen skulle lämnas efter, att bistånd och utvecklingssamarbete skulle dras in, att vacciner inte skulle komma hela världen till del och att kvinnor skulle råka illa ut. Covid-19 har verkligen satt ljuset på de sprickor som redan fanns i våra samhällen. I går fick vi lyssna på coronakommissionen, som berättade om hur det har sett ut inom äldreomsorgen. Detta är såklart skakande nyheter – eller kanske inte egentligen nyheter, för vi har ju sett att det har funnits sprickor inom äldreomsorgen. Det är sprickor som tyvärr ingen regering har tagit tag i. Om man tittar på äldreomsorgen ser man att det finns två sidor. Dels handlar det om hur arbetsmiljön ser ut i denna kvinnodominerade bransch, där många saknar en fast anställning och väldigt många rings in på timmar. Det är ett lågstatusarbete, som förtjänar så mycket mer. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Mina vänner, vi har 2 miljoner pensionärer i som tar del av äldreomsorgen inom hemtjänst eller särskilt boende. Här måste vi lägga våra resurser. Det är helt fantastiskt att vi alla nu står och pratar om hur viktigt detta är. I statsbudgeten gör vi en historisk satsning just på äldreomsorgen. Vi är ju överens om att vi måste ordna med detta. Jag tror att alla borde sätta sig ned och tänka lite på hur fasansfullt det skulle vara om jag, som sköter mig själv och inte behöver hjälp med någonting utan är stark, klarar mig och har hälsan, plötsligt hamnade i en situation där det kommer kanske tio olika personer som ska duscha mig. Det är personer vi inte känner, som kommer in där för att sköta det allra intimaste. Detta är kränkande och något som ingen ska behöva utsättas för. De finns två sidor av myntet. Vi måste höja statusen, förbättra de strukturer som finns när det gäller dem som arbetar inom äldreomsorgen och förbättra den medicinska tillgången inom äldreomsorgen. Vi lever , och vi behöver mer vård. Sedan måste vi se till att alla människor i vårt vackra har rätt till en värdig ålderdom. Då måste det vara bättre villkor i äldreomsorgen. Vår sjukvård har slitit hårt. Med resurser som trots allt är ändliga har man lyckats stretcha sig enormt, och det gör man fortfarande på grund av den smittspridning som sker. Fram till har över 7 000 människor fått sätta livet till i pandemin. Det är 7 000 människor för mycket. Det viktiga är att vi verkligen värnar den medicinska personal vi har i vårt land och ser till att de har goda anställningsformer. Där är en viktig satsning i budgeten den så kallade återhämtningsbonusen. Den ska hjälpa till att göra arbetsmiljön bättre och lätta lite på trycket för dem som jobbar just inom vården och omsorgen. Vi har gjort många stora satsningar i den här budgeten. Det är en historisk satsning på hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen, och jag är väldigt stolt över det budgetsamarbete som vi har inom januaripartierna. Vi uträttar väldigt många bra saker i den riktning som vi behöver gå när det gäller primärvårdsreformen, äldreomsorgen och inte minst psykiatrin. Vi vet tyvärr att det är många unga som mår dåligt i vårt land, och det har ställts på sin spets under coronapandemin. Vi vet att många är ensamma, känner sig utsatta och känner en oro. Därför är det väldigt viktigt att vi fortsätter att satsa på psykiatrin. Det här är inte någonting som vi är oense om mellan partierna i socialutskottet. Men genomför vi det i den här budgeten, och det är jag väldigt stolt och glad över. Med det, fru talman, vill jag tacka för ordet och yrka bifall till utskottets förslag och till propositionen. Jag ser fram emot att lyssna på vår eminenta socialminister härnäst. 33 Socialminister (S): Under hela december har debatterat regeringens budgetproposition . Sist ut är utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg – frågor som sannerligen har stått i fokus under det år som har varit. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Aldrig förr har väl vägvalet mellan att investera i välfärden och att sänka skatter varit tydligare. Under den förra mandatperioden valde regeringen en ny väg. Vi valde bort stora skattesänkningar och investerade över 35 miljarder i välfärden. betalade vi av på statsskulden och byggde en buffert att använda i sämre tider. Innan krisen bröt ut var 350 000 fler i arbete jämfört med när blev statsminister. 100 000 fler jobbade i välfärden, och det fanns 100 000 fler utbildningsplatser, många av dem till välfärdsyrken. Dessutom var ekonomin i ordning. Det fanns resurser att ta av. Den gemensamma styrka vi har byggt upp har använts för att rädda liv, jobb och svensk välfärd. Sedan virusutbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat krisåtgärder i inte mindre än 13 extra ändringsbudgetar. Det handlar om åtgärder för innevarande och nästkommande år. Det är så mycket pengar, men det är åtgärder som stärker sjukvården och äldreomsorgen. Det är åtgärder som räddar svenska jobb och företag. Det är åtgärder som stärker tryggheten för den som blir arbetslös. Året som gått visar varför vi behöver ett starkt samhälle som kan hantera påfrestningar, ett samhälle som förmår agera i kris. Året som gått har också visat riskerna med att försvaga samhället, om det så sker genom gigantiska skattesänkningar eller genom nedrustning av offentliga strukturer. har, som många har sagt från den här talarstolen, världens kanske bästa vård- och omsorgspersonal. Vi har smittskyddsenheter i hela landet, men tidigare regeringar av olika färg har avvecklat de lager av skyddsutrustning som en gång fanns. Avregleringen av apoteksmarknaden har försvårat möjligheterna till en robust försörjning av läkemedel. Den utredning som regeringen tillsatte 2018 om hälso- och sjukvårdens beredskap har ännu inte hunnit presentera några förslag, men våra institutionella strukturer var till en början inte tillräckligt förberedda för den här pandemin. Lagstiftningen var inte tillräckligt utvecklad. Mest uppenbart har detta blivit inom äldreomsorgen. presenterade sitt första delbetänkande. Kommissionen konstaterar att äldreomsorgen, trots storartade insatser från chefer och personal, inte stod tillräckligt väl förberedd. Man beskriver äldreomsorgen som en resursmässigt eftersatt del av samhället med en undervärderad yrkeskår. För de här strukturella bristerna bär regeringen, liksom tidigare regeringar, det yttersta ansvaret. Jag känner det ansvaret. Om tidigare regeringar känner samma ansvar är svårare att få svar på, men trots stora investeringar under den förra mandatperioden skulle vi ha kunnat göra mer. Vi borde ha skyddat yrkestiteln undersköterska, något som tidigare nämnde. Vi borde ha tagit fram en äldreomsorgslag.