prot · H80917 · 2020-09-30 00:00:00 — som jag betonar att ISP är en kompetent myndighet inom frågor som rör säkerhet och försvar, krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden finns det anledning att påpeka det vi moderater lyfter i vår reservation, som jag nu också önskar yrka bifall till: ISP måste ha tillgång till en större finansiell kompetens än för att på ett fullödigt sätt kunna lösa uppgiften som kontaktpunkt. Vi har exempel från banksektorn där det handlar om ofattbara mångmiljardsummor som tvättats rena i olika skandaler då pengar slussats från fickor där de hamnat som olika länders befolkningar berövats sina tillgångar av oligarker och politiska ledare. Det finns anledning att tro att fientliga uppköp förklädda till investeringar från utlandet kan ha lika finurliga upplägg och bestå av lika många finansiella tentakler. har dessutom drivit frågan om ISP:s möjligheter att inrikta signalspaning, vilket tidigare ställt sig bakom. Denna fråga aktualiseras återigen i och med detta nya uppdrag. Det breda svenska stödet för den regelbaserade handelsordningen är en styrka. står upp för den fria handeln i världen. Det förpliktar också att vi har en tillräcklig förmåga att möta utmaningar och hot kopplade till utländska direktinvesteringar. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Detta är frågor som vi med stort intresse kommer att fortsätta diskutera här i kammaren framöver. Härnäst handlar det om den proposition som kom i går rörande åtgärder för skydd vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Och, fru talman, kanske kommer någon minister på besök till kammaren då den frågan ska avgöras. 7 (SD): Det är mycket välkommet att vi debatterar och beslutar om kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Från sida anser vi att förslaget är bra men borde kompletteras med ett par saker. Jag kommer att återkomma till dessa. Vi sverigedemokrater lade fram en motion i detta ämne, där vi ville begränsa möjligheten för icke-demokratiska, totalitära regimer att förvärva företag och andra samhällskritiska funktioner inom infrastruktur, från it och telekom till fysisk infrastruktur. I vår motion skriver vi: ”Storskaliga och långtgående strategiska investeringar från kinesiska aktörer utgör en säkerhetsrisk som tillåtits försiggå obemärkt och utan vidare säkerhetspolitisk bedömning från svensk sida. Exempel på kinesiska ekonomisk-politiska intressen varierar från uppköpet av till medicinsk forskning, till intressen av mer geopolitisk karaktär i svenska hamnar och telekomnätverk såsom inom 5G.” Vi förklarar också varför: ”Den kinesiska regimens ambitioner om en ökad maktutövning genom ekonomiskt och politiskt inflytande över centrala samhällsfunktioner i vår del av världen utgör ett verkligt hot mot vårt fria samhälle.” Vi måste givetvis säkerställa att svenska samhällskritiska företag och svensk teknik som kan användas i militärt syfte inte hamnar i icke-demokratiska, totalitära regimers händer. har sett åtskilliga exempel på hur stått illa rustat inför Kinafrågan. De statliga bolagen , som utvecklar respektive tillverkar avancerade halvledare, är två exempel på svenska företag som förvärvades av kinesiska aktörer. Men jag noterar i sammanhanget, fru talman, att övriga partier så sent som inte ansåg att detta var så akut utan röstade ned vårt förslag med hänvisning till att fattade beslut om lagändringar som gäller skyddsobjekt och obemannade farkoster. Man ansåg vidare: ”Det var ett första steg mot ett bättre skydd av totalförsvarsverksamhet, men flera viktiga förslag från den parlamentariska kommitté som arbetat med frågorna återstår. Eftersom de är under beredning och utskottet inte anser att det finns skäl att föregripa kommande lagändringar inom området avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden.” Det var alltså försvarsutskottets yttrande och förslag till beslut, som övriga partier här inne ställde sig bakom så sent som . När jag året innan ställde en fråga till näringsminister angående just försäljning av statliga bolag och känslig teknik till främmande makt hänvisade han till den pågående statliga utredningen och den från gällande säkerhetsskyddsförordningen. Regeringen har varit minst sagt saktfärdig i dessa frågor och uppvisat en naivitet. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Sedan kom covid-19, och plötsligt blev det fart på övriga partier, särskilt när det stod klart att kinesiska bolag började köpa upp företag som led svårt av pandemin. väckte ett utskottsinitiativ bara drygt efter att de röstat ned vårt förslag med hänvisning till pågående utredningar. Men vi välkomnar givetvis att övriga partier nu vaknat till liv och att även regeringen satt fart när det gäller att ta fram kompletterande bestämmelser så att regleringen inom detta område snabbt kan komma på plats. Som jag sa inledningsvis, fru talman, anser vi dock att förslaget borde innehålla ytterligare komplettering. Vi vill påminna om att det inte räcker med en ny reglering, utan det är slutligen den effektiva kontrollen och hur den implementeras som är avgörande. Här finns brister i regeringens förslag, som riskerar att skapa en kontroll som inte är så effektiv som den skulle kunna vara. Vi anser främst att den säkerhetspolitiska kompetensen varit eftersatt hos myndigheten , som föreslås få uppdraget att genomföra kontrollen av utländska direktinvesteringar. Detta uppmärksammades av , som beskrev hur ISP har uppgett att de har svårt att rekrytera och behålla specialistkompetens. Tyvärr har tillräckliga åtgärder ännu inte vidtagits, och det är nu hög tid att regeringen säkerställer att denna kompetens finns när myndigheten nu får nya och utökade uppgifter som är av stor vikt för säkerhet. Vidare fäster vi stor vikt vid att det genomförs en noggrann prövning av utländska direktinvesteringar och att ISP utan dröjsmål kan få tillgång till relevanta uppgifter från berörda företag. Därför menar vi att det inte är rimligt att företag kan överklaga beslut om att tillhandahålla uppgifter eller handlingar. Vi har noggrant beaktat de invändningar som finns mot detta men kommit fram till att säkerhetspolitiska intressen väger tyngst. I följdmotion tas det upp relevanta punkter som vi också stöder, inte minst avseende vikten av att ISP tillförs finansiell kompetens för att kunna lösa de nya uppgifter som myndigheten tillförs. Det är vår uppfattning att detta uppmärksammas även av regeringen i och med att de nya uppgifterna specifikt kräver finansiell kompetens och att detta tidigare ej funnits på myndigheten. I följdmotion tar man även upp tidigare tillkännagivande om ISP:s möjlighet att inrikta signalspaning. Vi tycker att det är mycket bra att tar upp och påminner regeringen om behovet av att agera i denna fråga. Det är inte rimligt att det ska ta upp till för regeringen att återkomma till om vilka åtgärder som vidtas när det rör säkerhet. Slutligen, fru talman, välkomnar vi regeringens förslag, men vi anser att det borde kompletteras med de saker jag just redogjort för. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 3. 8 (S): Covid-19-epidemin påverkar vårt samhälle på en rad olika sätt. En av effekterna – framför allt inledningsvis – var att den ekonomiska nedgång som epidemin innebar skapade en osäkerhet kring företag och deras framtida affärsmöjligheter. Detta ledde till en kraftig nedgång på börsen för aktiekurser. Företag blev helt enkelt billigare. Det blev rent av rea på svenska företag men även företag globalt. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Vid rea blir det snabbt köparens marknad, och det kan gå fort att sälja ut det som finns – för fort. Det var just den risken som blev uppenbar , särskilt när det gäller säkerhetsrelaterade företag. Det är alltså företag vars verksamhet är vital för svensk säkerhet och som inte utan vidare kan acceptera att de får vilka utländska ägare som helst och i vissa fall inte utländska ägare över huvud taget. Vi får helt enkelt inte vara naiva. före det att coronaepidemin bröt ut i och andra delar av antogs en EU-förordning om att upprätta en ram för granskning av utländska direktinvesteringar. Den tillsatte en särskild utredare, , för att utreda bland annat vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regler om granskning, under vilka förutsättningar utländska direktinvesteringar ska kunna hindras och vilken befintlig myndighet som ska ansvara för granskningen av dessa investeringar. lämnade utredaren ett delbetänkande om kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. I delbetänkandet föreslås det att det ska införas en ny lag som bland annat innehåller bestämmelser om att den myndighet som regeringen bestämmer ska vara kontaktpunkt enligt förordningen och att kontaktpunkten ska få vissa specifika befogenheter. I delbetänkandet föreslås det att , , ska vara kontaktpunkt enligt förordningen. Det är också det som är regeringens förslag i den proposition som vi debatterar och tar ställning till här . väckte frågan om att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska direktinvesteringar. Detta ställde sig ett enigt utrikesutskott bakom , och beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet har som denna fråga behandlats fått information av statsråden och om vad regeringen gör och avser att göra. sände regeringen en remiss till Lagrådet om den lagstiftning som sedan blev regeringens förslag i en proposition till . Den propositionen har samtliga partier här i varit angelägna om att behandla skyndsamt för att därigenom få igenom ett så snabbt ikraftträdande som möjligt av den nya lagstiftningen. kan lagen träda i kraft. Detta är ett av flera steg som behöver tas för att stärka regelverket kring utländska direktinvesteringar i säkerhetskänsliga företag. Det är både glädjande och en styrka för att vi politiskt kan hantera en sådan här situation snabbt, resolut och rättssäkert. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i utrikesutskottets betänkande. 9 HANS (M) replik: Låt mig börja med det positiva, och det är precis det som framhåller, nämligen att på alla sätt har försökt agera så skyndsamt som den bara kan. Vi har debatten efter att vi har snabbforcerat detta – så får man nog ändå beskriva det – genom utrikesutskottet. Jag tycker att det är bra. Jag tycker att det är utmärkt att lagen kan träda i kraft . Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar säger att det gäller att inte vara naiv – det håller jag verkligen med om. Och vi ska inte vara saktfärdiga – det håller jag också med om. Då undrar jag hur tänker utifrån det socialdemokratiska perspektivet, nu när det inte finns någon minister på plats som vill försvara sin proposition. Kan kasta lite ljus över det faktum att utredaren, , ska lämna sitt slutbetänkande först ? Det innebär, med alla processer med lagråd och en del annat, att vi kanske kan ha lagstiftning på plats före valet , men säkert är det inte. Är detta Socialdemokraternas definition av att inte vara saktfärdig och inte vara naiv? ISP är den myndighet som blir kontaktpunkt. Det tycker vi på många sätt är bra just eftersom man har kunskap om inte minst försvarsmaterielförsäljningar. Men det saknas finansiell kompetens, vilket vi moderater har påpekat. Ser inte Socialdemokraterna några problem med att denna typ av direktinvesteringar kan ske i form av ganska svåra ekonomiska affärer och, som jag nämnde i mitt anförande, att de använder sig av finansiella tentakler? Det borde innebära att man tillför finansiell kompetens. 10 (S) replik: Tack, , för dina reflektioner! Detta var anledningen till att jag i mitt anförande redogjorde för att regeringen tillsatte . Jag tror också att man måste ha respekt för frågans komplexitet och att vi behöver arbeta igenom detta på ett sätt som vi alla kan känna oss trygga med. får vi detta på plats , något vi alla är överens om. Det finns en skyndsamhet i detta. Och, som sagt, inte minst statsrådet har varit i utrikesutskottet. Det har funnits alla möjligheter att ställa frågorna till honom. Han har redogjort för processen. Min bild är att man i utskottet också har varit nöjd med den redogörelse som inrikesministern har lämnat. När det gäller frågan om finansiell kompetens är det så här: Enligt regeringsformen är det regeringen eller de myndigheter som ligger under regeringen som beslutar om myndigheternas organisation och fördelning av resurser. Det är också så att det i budgetpropositionen föreslås en ökning av ISP:s förvaltningsanslag med för uppdraget som kontaktpunkt. ISP får därigenom en möjlighet att, om man så behöver, förstärka sin organisation och kompetens för att klara sin nytillkomna uppgift. 11 HANS (M) replik: Jag tror inte att man ska underskatta främmande makters förmåga att hitta på kluriga upplägg om de verkligen vill ägna sig åt fientliga övertaganden. 4 miljoner är vackert så, men jag är inte helt säker på att det täcker kompetens för att undvika den typen av tentakler. Jag tror att man, precis som framhåller, ska ha respekt för frågans komplexitet. Men, fru talman, man ska nog heller inte bortse från tidens utsträckning. Om utredningen tillsattes 2019 och beräknas leverera sitt utredningsresultat och lagstiftning kan börja arbetas fram i efter hörandet av Lagrådet måste man fundera på var balansen finns mellan tid och leverans. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Sedan är det alldeles riktigt som framhåller att har varit med på ett antal utskottsmöten, men jag noterar att han inte är i kammaren för att försvara sin proposition. 12 (S) replik: Som statsråd har man naturligtvis ett löpande ansvar för att följa en fråga och har i den rollen möjlighet att ta initiativ om så krävs. Med den dignitet som denna fråga har ska den arbetas igenom väl, och jag är övertygad om att om regeringen behöver ta ett tidigare initiativ kommer man att göra det. 13 (C): Detta är ett ärende om förordningen om utländska direktinvesteringar, som kommer från en EU-process. EU:s goda sida är synlig. EU startade processen tidigare än , då beslutet togs. har alltså varit med i debatten, även om det har låtit i tidigare inlägg som att allt startade efter och att det var då många vaknade. Men låt oss alla ha lite ödmjukhet i denna debatt. Det är verkligen så att vi alla har haft tid att agera tidigare och se vad som var på väg att hända. Förordningen trädde i kraft . Regeringen tillsatte som sagt utredningen med dess enmansutredare , men det är klart att man hade kunnat göra detta tidigare. Vi är inte utan förebilder. Det som EU såg var att många länder redan hade denna typ av granskningsmekanism på plats: , , , , och även . Hälften av medlemsländerna hade granskningsmekanismer på plats när beslutet togs. tillhörde inte dessa länder, men däremot och , för att nämna några av våra grannländer. Det fanns alltså exempel att titta på för att agera mer skyndsamt. Vi har från många håll sett att vi framför allt står upp och försvarar vår öppenhet och vår frihandel och att vi vill säkra möjligheten till utländska investeringar i , för det är viktigt för oss. har vi sett att det finns andra där ute som inte agerar enligt de regler som vi trodde att vi hade gemensamt. Vi har sett hur inte minst har brutit mot regelverk och hur staten agerar. Handeln blir en del av en politisk redskapsbod som man använder för att nå sina politiska resultat. Detta är något som jag tror många har fått upp ögonen för. Ett öppet, frihandelsvänligt land ska vi vara även fortsättningsvis, men vi måste se vad som händer runt omkring. Om vi ska lyckas måste vi hävda granskning och kontroll så att vår frihet och öppenhet inte missbrukas av fientliga krafter. Jag noterar att Säkerhetspolisen och flera andra myndigheter har varnat för att utländskt övertagande av känslig infrastruktur och teknologi i kan skada svensk säkerhet. Varnat har man också gjort nu med ökad skärpa efter covid-19 och de effekter det har fått på den svenska ekonomin och svenska företag. Också har noterat den risk som uppkommer som en effekt av covid-19 och de försvagningar som vi har sett hos många företag. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Det finns alltså starka skäl att nu få på plats en granskningsmekanism också i och en skärpt ordning inom hela EU. Vi står bakom det förslag som ligger, att ISP ska ha den kontrollfunktion som vi förväntar oss ska kunna säkra granskning. Jag noterar att skälet till att just ISP har valts är att de är vana att arbeta med granskning av säkerhetskänsliga områden och att identifiera sådana men också – detta bör noteras – samverka med andra myndigheter och deras expertkompetens. Det är centralt att man klarar att göra detta. Med budgeten får vi en stärkt ekonomi. ISP får ökade resurser för att kunna skala upp sin kompetens på de områden där sådan saknas. Men självfallet måste man arbeta med andra myndigheter för att säkra kompetens, precis som ISP gör när det gäller krigsmaterielexport. Sådan export har ISP att granska , men även andra säkerhetskänsliga områden. Vi ser att detta är början. Vi noterar den nya proposition som har kommit och som vi ska granska med stort intresse. Vi har från vår sida i debatten lyft fram att den markör när det gäller investeringseffekter som EU har pekat ut för att säkra säkerhet och allmän ordning innehåller fem olika områden. Ett av de områden som vi har lyft fram är medierna och deras frihet och mångfald. Vi är glada för den markering som görs i betänkandet om just detta område. Många ser 5G, inte medier i första hand, som en tydlig säkerhetsrisk, men det pågår en fajt också om det fria ordet. Vi har sett till exempel hur kinesiska intressen gått in för att ta över och styra. Vi har sett det på den afrikanska kontinenten, och vi har sett hur man har köpt upp en populär radiostation i . Mediernas frihet och mångfald är viktiga att värna, inte för att stoppa möjligheten att sälja och köpa men för att kunna granska och ha en tröskelmekanism på plats för att inte göra det för enkelt för den som är ute i fientligt syfte när det gäller säkerhet och allmän ordning i . Mot denna bakgrund kommer vi att granska den nya propositionen, och vi ser fram emot att få en tidigare leverans av utredaren. Vi hoppas och hade önskat att det inte skulle krävas till . Vi förväntar oss att man gör allt för att komma fram med ett slutbetänkande från utredaren tidigare än så för att vi ska kunna få på plats en lagstiftning som är bredare och mer effektiv än vad vi får nu när vi börjar lappa och laga. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 14 (V): fanns lagen om utländska förvärv av svenska företag. Den begränsade utländska aktörers möjligheter att förvärva aktier i svenska aktiebolag eller andelar i svenska handelsbolag eller andra rörelser som drevs i . Sedan lagen upphävdes finns det mycket begränsade möjligheter att påverka eller i förekommande fall förhindra utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden i . Förutom att det var slut hade vi en moderatledd regering, och ett medlemskap i , eller EG som det hette , låg runt hörnet. Till skillnad från många andra partier sveptes inte med i den våg av lagförändringar som gjordes i den tidsandan före EU-medlemskapet och efter . Därför var emot att man avskaffade dåvarande lagstiftning om utländska direktinvesteringar. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar har vindarna vänt, och tycker att det behövs lagstiftning kring utländska direktinvesteringar. Det är klokt. Men man kan undra över varför det är så bråttom från de borgerliga partierna. De skäller på regeringen hit och dit för att den inte är snabb nog när de själva 1992 var väldigt snabba med att avskaffa en lagstiftning som de vill ha tillbaka. Jag tror att allt lagstiftningsarbete behöver ske på en klok och god grund. Man behöver utreda och tänka till innan man sätter ned foten. Jag hoppas att det sker även . Vi ser nämligen att det finns stora skillnader mellan hur det är och hur det var . Vi lever i ett digitaliserat samhälle där information finns i datorer snarare än på papper och där offentligt ägande har trängts ut av privatiseringar och outsourcing. Det gör att det även i privata bolag finns för säkerhetskänslig kunskap som vi inte vill ska hamna i orätta händer. Mycket av denna debatt handlar om att peka ut antagonister som och . Men jag tror att vi ska ha klart för oss att hotbilden är bredare än så. I en digitaliserad värld kan också icke-statliga aktörer och stater som saknar direkt geografisk koppling till ändå vara intresserade av att vara antagonister till oss. Det visar inte minst det omfattande flyktingspionage som vi har sett i vårt land, till exempel den körkortsapp på farsi som avslöjades och som samlar in information och spelar in samtal som användaren av appen gör. Vi vet inte vilka som ligger bakom, men man kan ha sina misstankar riktade mot till exempel . Även om ISP nu får en nyckelroll som kontaktpunkt, och säkerligen kommer att ha ännu tydligare nyckelroller, är det viktigt att betona en stark myndighetssamverkan. Jag tror att det är genom kunskapsöverföring mellan myndigheter som vi får en bred säkerhetsbild klarare för oss. Jag tror till exempel att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, kan ha en nyckelroll i kunskapen om hur vi förebygger civila kriser. När den nuvarande säkerhetsskyddslagen togs fram hade it-skandalen på Transportstyrelsen briserat. Då var det uppenbart för var och en vad priset för outsourcing och privatiseringar kan bli, att känslig information om alla fordon i hamnar i händerna på personer som inte är säkerhetsklassade eller ens lyder under svenska regler. Det offentliga hanterar mängder av information. Mycket av det som skapas och lagras är både viktigt och känsligt. Vissa uppgifter klassas som skyddsvärda, och en del rör till och med rikets säkerhet. Om information går förlorad, stjäls, manipuleras eller sprids till obehöriga kan det få allvarliga konsekvenser för oss. Både individer och samhällsstrukturen kräver stora mängder av information för att vardagen ska fungera. När kortsiktig vinst blir drivkraften för att upprätthålla ett system sätts långsiktigheten på undantag, och helheten går förlorad. Det finns riskmoment i sig att outsourca uppgifter till privata aktörer som innebär hantering av säkerhetskänslig information. Jag tror att vi var många som kollade på ett av de senaste avsnitten av Svenska nyheter som tog upp Rymdbolaget i . Det var en mycket bra granskning av ett komikergäng. Man skrattade, men det var något som fastnade i halsen när man förstod allvaret i att vi inte ens vet hur länge som känslig information kommer att levereras från direkt till militär. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Ett annat ämne som jag kortfattat vill beröra är ägandet av mark. som stat är ofta en stor markägare runt om i vårt land. finns det ofta en vilja att minska statens markinnehav. Det är därför viktigt att ta hänsyn till säkerhetsdimensionerna och att vårt statliga markägande bör präglas av en större säkerhetsdimension än . Det kommer att stärka totalförsvaret av . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 15 (KD): Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i UU3. När nu ska fatta beslut om kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar innebär det att en svensk lagstiftning som säkrar granskningen av sådana investeringar äntligen kommer på plats. Därför är det välkommet att den nya EU-förordningen börjar gälla .