prot · H70958 · 2020-01-15 00:00:00 — Ett barn som berövas möjligheten till att bygga en fast, förtroendefull, trygg och nära relation till ett begränsat antal vuxna löper större risk att längre fram i livet uppleva otrygghet. Forskningen visar också ett samband med ökade koncentrationssvårigheter längre fram i livet. Det är skälet till att vi kristdemokrater vill lagstifta om att småbarnsgrupper inte ska få vara större än tolv barn. är detta och våra övriga förslag inte nya , utan det är sådant som vi står fast vid . Därför ligger våra yrkanden inom förskoleområdet som förenklade förfaranden och tas upp endast som ett särskilt yttrande. Men det är därmed inte mindre viktigt att prata om frågan. Det får, till exempel, inte finnas utrymme för huvudmännen, vare sig de är offentliga eller privata, att trixa med siffrorna. SVT rapporterade för sedan om en namngiven kommun där man hade startat inte mindre än 54 nya avdelningar på sina förskolor. När man tittade närmare på detta verkade det ganska imponerande för en medelstor svensk stad med 54 nya avdelningar. Men i själva verket var det bara sju av dessa avdelningar som fanns på två nyöppnade förskolor. De återstående 47 avdelningarna hade man skapat genom att dela på grupper inom skolan. Det verkar som att man på papperet kan skapa nya mindre grupper för att det ska se bättre ut i statistiken. Det fanns inte mer fysiskt utrymme, och det fanns inte fler förskollärare. Antalet barn per heltidstjänst ligger på det stora hela . Ett annat vanligt sätt att trixa med statistiken är att ha små barngrupper under en kortare del av dagen. Men vi måste ha statistik som visar det verkliga förhållandet. Många av oss i utskottet har vid upprepade tillfällen träffat representanter för förskoleupproret. Det genomfördes en workshop . Då gav de på ett närmast plågsamt närgånget sätt en beskrivning av förskolepersonalens vånda för att räcka till för de stora barngrupperna. De hinner inte ägna sig åt det tysta barnet som drar sig undan eller nå fram till det utagerande barnet innan det har blivit för agiterat för att man ska kunna förebygga ett utbrott, eller att ta sig med det gråtande barnet, eller för något så viktigt som att gå åt sidan och förbereda det pedagogiska arbetet. I stället är det ofta det arbetet som prioriteras bort när det är kort om personal. Förskollärare och barnskötare är de yrkesgrupper som har de absolut högsta sjuktalen. Det säger något om förskolan som arbetsmiljö. Det är också något som andra har varit inne på. Det vi kanske glömmer bort är att det handlar om personer som kan sjukskriva sig. Barnen i förskolan kan inte sjukskriva sig. De är dessutom känsligare än vad vi vuxna är. Mitt yngsta barnbarn närmar sig . Hans pappa är barnskötare. Han känner förskolemiljön utan och innan. Pappan har i samförstånd med mamman kommit överens om att vara hemma med barnet på heltid – i närmare , bortsett från de som barnet är i förskolan. Familjen har sett det som den bästa lösningen eftersom läget är jobbigt på många förskolor. Hur skulle pappan, denna barnskötare med lång erfarenhet i pedagogisk verksamhet, med gott samvete kunna lämna ifrån sig ett känsligt litet barn på en överfull förskoleavdelning och sedan själv gå och jobba på en annan överfull förskoleavdelning där han själv känner att han inte kan ge barnen det de behöver? Det dilemmat känner många föräldrar igen sig i, och det är därför som vi kristdemokrater inser att vi behöver ge föräldrarna större möjlighet att själva välja hur de ska lösa familjepusslet. Det måste i varje kommun finnas en palett med olika varianter av offentliga och enskilda förskolor, pedagogisk omsorg, föräldrakooperativ och barnomsorgspeng. Det ökar möjligheten att familjen hittar en form som passar för just den familjen och det barnet. Barn är olika. En del mår bra i den kreativa pedagogiska miljö som finns på en väl fungerande förskola. Andra barn behöver lite med mer lugn och ro i hemmiljö, som gamla tiders familjedaghem. Det är något som tyvärr finns i alldeles för få kommuner i landet . Låt oss lyfta oss över den ideologiska retorikens träsk och se till vad som är bäst för det enskilda barnet. Den som kan läsa barnet allra bäst är i de allra flesta fall barnets föräldrar. Lås oss lyssna på dem. av föräldrarna tycker att har den bästa politiken för barn och familj. Förskolan behöver ges förutsättningar att vara det den är tänkt att vara. Kommunerna orkar inte prioritera fram den resursförstärkning som skulle behövas för att på allvar minska barngrupperna till rimliga nivåer. Några talare har tagit upp frågan om ett tak för antalet barn per pedagog. Det är inte fel. Men vi kristdemokrater väljer att utgå från barnperspektivet. Vår ingång är att lagstifta om maxstorlek på småbarnsgrupperna, vilket jag redan har varit inne på. De flesta föräldrar är beredda att betala lite mer för att få en förskola av bättre kvalitet. Vi tycker därför att det vore rimligt att höja beloppet för maxtaxan så att det kommer in mer pengar i systemet och till kommunerna. Vi menar att kommunerna ska lägga in lika mycket pengar som staten. Tre olika parter ska bidra till att göra resursförstärkningen till förskolan. Pengarna går direkt in i förskolan för att förbättra för barnen och göra det möjligt att öppna fler nya avdelningar och glesa ut antalet barn så att varje barn får mer tid med vuxna och färre vuxna som skiftar och så att förskolans personal får bättre arbetsvillkor. Med mer resurser kan man skapa bättre arbetsmiljö. Därmed kan man också öka attraktiviteten så att fler söker sig till yrken inom förskolan och färre söker sig bort därifrån. 159 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! Anförandet väckte många tankar hos mig. Att stå i kammare och säga att kommunerna inte orkar med sitt uppdrag gör att jag funderar på vilka signaler man skickar. säger att vi ska lägga det ideologiska pratet åt sidan. Men jag undrar vad vill göra med politiken som verktyg. Varför vill man verka inom politikens ramar? Det finns en mängd olika saker man kan göra, bör göra och fortsätta att göra inom området. Förskolan förtjänar mer ansträngning, och barnen förtjänar mer ansträngning. De som arbetar inom förskolan förtjänar mer ansträngning för att allt ska bli bra. Här har regeringen återinfört riktmärkena för barngruppernas storlek. Det är någonting som tog bort under alliansregeringen. Jag är nyfiken på hur funderar i den frågan. Vi har investerat över 1 miljard för att minska barngruppernas storlek. Det har inte varit en prioriterad fråga för . Vi har satsat på förskollärarutbildningen, och vi har utökat utbildningsplatserna. Vi har stärkt det pedagogiska ledarskapet, och vi har investerat för att man ska kunna stimulera till mer nattis och barnomsorg så att det ska förenas med ett arbetsliv på sådana tider. Hur tänker att man ska använda politikens verktyg härifrån? 160 (KD) replik: Tack, , för att vi får diskutera frågan! Förskolan är otroligt viktig. Jag var inne på att den absoluta merparten av alla barn tillbringar mycket tid där. Flera andra har varit inne på de grundläggande kunskaper och värderingar som man tar med sig resten av livet. Därför är det jätteviktigt att vi har en förskola av hög kvalitet. Jag sa att kommunerna inte alltid klarar av att prioritera förskolan. Det är bara att titta på den krassa verkligheten. Det är ju till och med så att den socialdemokratiskt ledda regeringen ser sig nödsakad att ha en massa riktade statsbidrag. Man tror inte att kommunerna klarar av att prioritera, utan man måste skriva dem på näsan. Dessutom måste kommunerna sätta sig och söka statsbidrag för ett specifikt, smalt ändamål. Det är kanske så tidskrävande att kommunerna måste anställa personal för att söka dessa riktade statsbidrag. Det är bättre att man hittar ett sätt att ge kommunerna förtroendet och att ge dem pengarna med allmänna statsbidrag. Vi lägger 30 miljarder mer till välfärden. Där kan kommunerna själva prioritera – en kommun kanske ser att kommunen behöver lägga mer pengar på att starta fler förskoleavdelningar. Det går inte i en handvändning att minska de stora barngrupperna, särskilt inte med tanke på den brist vi har på förskollärare och barnskötare . Vi behöver för att bygga detta. 161 (S) replik: Jag skulle säga att det är bättre att skriva på näsan än att dra bort 140 miljarder från välfärden. Vi satsar också 35 miljarder för att kunna göra förstärkningar, vilket faktiskt nämnde i sitt svar. Någonting som är väldigt viktigt, och som också nämnde, är frågan om vem som vet bäst. Jag är allergisk mot den frågan – föräldrar är naturligtvis de som bäst vet hur deras barn mår och vad som är viktigt och bra för dem. Forskningen säger dock att förskolan är bäst för barn för att de ska kunna ta till sig och påbörja sin livsresa med det livslånga lärandet. Förskolan är i särklass bäst på att bereda barnen möjligheter för framtiden. Här är det parti som sticker ut ganska mycket, skulle jag vilja säga. Man är för vårdnadsbidrag – i min värld handlar detta om att åter låsa in kvinnor i hemmet. Vi vet också att de flesta av dem som har nyttjat vårdnadsbidraget tidigare är kvinnor som kommer från andra länder. Detta kommer inte att gynna deras möjligheter på arbetsmarknaden. Det går helt stick i stäv med den integrationspolitik som vi för. är för pedagogisk omsorg. Sådan kan ibland vara bra – absolut. Det finns också en utredning på detta område. Men det finns även tecken på att den pedagogiska omsorg som bedrivs ute i landet som ett alternativ – det är oftast föräldrar om sköter detta – inte håller den kvalitet som vi alla eftersträvar. Det är inte utbildad personal som ansvarar för den pedagogiska omsorgen, och oftast är det väldigt många barn i dessa grupper. Jag skulle uppskatta att få ett svar på detta, fru talman. Åt vilket håll går vi? Kommer att verka för att förskolan ska komma in i familjepolitiken och bli en del av socialpolitiken ? 162 (KD) replik: går sekunderna väldigt fort, så jag hinner inte utveckla allting. Förskolan är väldigt viktig. Det är därför vi lägger ett antal miljoner på detta – jag har inte siffrorna i huvudet. Vi menar till och med att förskolan är så viktig – speciellt för grupper som riskerar att hamna i ett utanförskap – att vi talar om att man ska kunna kombinera sfi med att barnet får någon typ av omsorg även medan mamman formellt är mammaledig när barnet är väldigt litet. På det viset tror jag att vi visar i praktiken att vi värderar förskolan. Vi menar dock, som sagt, att föräldrar har förmågan att se sitt barns bästa. De flesta föräldrar vill jobba, och de vill jobba . Då ska förskolan finnas där och vara av bästa kvalitet. Men jag kan bedöma att åtminstone ett av mina barn inte skulle ha passat i en förskola som det ser ut på grund av stressen och den situation som råder. Ett familjedaghem var perfekt för henne. I min egen familj har, som hörde, en pappa valt att vara hemma. nidbild av att vi vill låsa fast kvinnor hemma vid spisen hör . menar vi att föräldrar är kompetenta att fatta kloka beslut som är bra för dem och för deras barn. Det kanske inte ger så många pensionspoäng för den pappan när han är hemma hos barnet under dessa , men det är bra för barnet. Sammantaget blir det ur ett samhällsperspektiv definitivt bättre för alla parter. Förskolan är dock bra, och den ska utvecklas. 163 (MP): går 513 000 barn till förskolan. De allra flesta föräldrar som lämnar sina barn på förskolan lämnar dem till en trygg miljö där man arbetar aktivt med den nya läroplanen för att varje barn ska utvecklas utifrån sina intressen och sin potential. Förskolan är viktig för barnens utveckling. Det finns en tydlig koppling mellan hur länge barn har gått i förskolan och resultat i till exempel PISA-undersökningen när de är . Förskolan är också en förutsättning för att jag och många andra föräldrar ska kunna delta aktivt i arbetslivet. Förskolan har varit en otroligt viktig reform för jämställdhet mellan kvinnor och män. Något som vi vet har särskilt positiv effekt för barnen i förskolan är möjligheten att ta del av högläsning och samtal om det som barnen läser om. brinner för frågan om läsning. Jag är särskilt glad att vi också i den nya regeringen, med stöd av och Liberalerna, har förlängt vår satsning på Läslyftet i förskolan. Läslyftet är en satsning som ger förskollärare möjlighet att leda sina kollegor och att utvecklas tillsammans när det gäller hur man kan arbeta med läsning och samtal kring texter med förskolebarnen. Vi har dessutom under föregående år sett till att fylla många bokhyllor ute i landets förskolor med böcker. Förskolan är för de flesta en fantastisk plats. vet vi att den som får ansvar för en förskolegrupp med för många barn eller för få kollegor inte kan ge barnen det som de har rätt till. har varit pådrivande för att återinföra riktlinjerna för barngruppernas storlek eftersom det finns mycket forskning som visar att för stora barngrupper har negativa konsekvenser, särskilt för barn i de lägre åldrarna. Det är helt enkelt svårt för det lilla barnet med för många sociala relationer att hålla reda på. Det är inte bara barnets egen relation till eller kompisarna utan också barnens inbördes relationer som behöver hållas i ordning. Forskning har varit grunden när har tagit fram sina riktlinjer. För grupper med ett- till treåringar är rekommendationen sex till tolv barn per grupp. För fyra- och femåringar är rekommendationen nio till femton barn per grupp. Vi vet att det tyvärr på en del håll är betydligt större barngrupper än så. är det mycket glädjande att riktlinjerna, i kombination med det statsbidrag som regeringen har infört, har lett till en utveckling som går i rätt riktning. Det är inte korrekt, som har påstått, att den senaste budgeten skulle ha inneburit någon nedskärning i statsbidraget. Den post som man hänvisar till är en sammanslagning av ett antal olika satsningar, varav en inte förlängs och en inte indexeras. Det handlar alltså inte om storleken på barngrupperna i förskolan. Jag vill påminna om att förskolan är en verksamhet som kommunerna är ansvariga för, och kommunerna står för nästan hela finansieringen. Därför är det viktigt att påminna om den generella förstärkningen av kommunerna. Vi tillför i budgeten till kommuner och regioner, och förskolan, som är en stor och viktig del i kommunerna, kommer rimligen att få ta en stor del av kakan. Vi pratade om barngruppernas storlek. Barngruppernas storlek är faktiskt också någonting som förskolepersonal, som vi i utskottet tillsammans har mött, bland annat i samband med förskoleupproret, har lyft fram som en av de viktiga faktorerna för personalens stress. Det är mycket, mycket oroväckande att se de höga sjuktalen bland barnskötare och förskollärare. De ligger väsentligt högre än bland andra lärarkategorier i den undersökning som har gjort baserat på statistik från . När sjuktalen är höga blir det ju ännu färre kollegor. Förhoppningsvis kan du fylla upp med vikarier. Men, återigen, detta är någonting som bidrar till ökad stress och riskerar att leda till en negativ spiral där fler väljer att sluta och färre väljer att söka sig till yrket. Här behöver vi vidta åtgärder för att se till att yrket är attraktivt. En av de åtgärder som har drivit och som vi också har fått in i januariavtalet är professionsprogrammet för lärare. Märk väl att det är ett professionsprogram för lärare vi talar om, och det omfattar naturligtvis också förskollärare. Flera talare har lyft fram utmaningarna med att förskolan inte är jämlik, framför allt att tillgången till förskolan inte är jämlik. Det var en av anledningarna till att gick till val på att också förskolan skulle få ett jämlikhetsbidrag, där särskilda satsningar skulle riktas till förskolor i utsatta områden. Vi har inte kommit så långt, men vi har vidtagit åtgärder inom ramen för januariavtalet på det här området. Det sitter nu en utredare som ska titta på hur man kan göra för att fler barn som inte talar svenska i hemmet ska få tillgång till förskola. Det är någonting som jag tror är otroligt viktigt för dessa barns förutsättningar i livet. Dessutom utreder vi hur vi kan se till att de barn som går i den pedagogiska omsorgen ska få en verksamhet av hög kvalitet. Jag måste säga att jag blir väldigt bekymrad när jag hör företrädare. Hon drömmer sig tillbaka till då vi hade ett vårdnadsbidrag som de facto, oavsett om man ville eller inte ville att det skulle vara så, ledde till att lågutbildade kvinnor som hade invandrat till var borta från arbetsmarknaden . Och barnen i dessa familjer fick inte samma chanser att möta det svenska språket, att utveckla sociala relationer och att lära sig tillsammans i enlighet med förskolans läroplan. Vi vet också, tyvärr, att det finns utmaningar i många av de verksamheter som lyder under paraplybegreppet pedagogisk omsorg. Jag är väldigt glad att vi tittar på det. Jag är en av dessa hundratusentals föräldrar som lämnar sina barn till förskolan . Ofta går barnen dit med ett leende. Halva sommaren stod de i hallen med blöja och gummistövlar och var på väg till förskolan. Och man blir ju inte gladare som förälder än när man vet att ens barn har det bra. Jag ser också hur ni som arbetar i förskolan kämpar ibland, hur armarna inte räcker till för att hålla om alla barn som just precis nu – så är det ju med barn – behöver en kram. Jag ser hur ni torkar tårar, snor, leriga overaller och händer som är fulla med målarfärg som skulle varit på papperet och hur tiden inte alltid räcker till. Jag vill tacka er för de insatser som ni gör för mina och alla andra barn i för att de ska få en trygg förskoletid, utvecklas och få de bästa förutsättningarna i livet. Ni bygger framtiden här och . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2019/20:NU4 2018/19:140) 164 (M): har ledamöter en chans att rösta för att kan drivas vidare. Att fortsätta använda skulle kunna ge mycket el till en låg kostnad och med väldigt låga klimatutsläpp. I den energipolitiska debatten talas det ofta om den trygga elförsörjningen, de rimliga kostnaderna och de små utsläppen. Ofta återkommer politiker till behovet av att minska och helt enkelt komma bort ifrån fossil energi. kan bidra på alla sätt med mycket el, låg kostnad och små utsläpp samt bidra till att fossil energi kan tryckas bort både i och i omvärlden. Det finns, fru talman, flera skäl för att ge ett uppdrag att jobba vidare med och . Det första skälet är klimatet. En fortsatt drift av skulle ge stora miljövinster. har i en rapport visat man att genom att använda de här reaktorerna till kan undvika i växthusgasutsläpp. som slutade producera elektricitet, , ökade produktionen av fossil el i . På svenska betyder det att stängdes av och att utsläppen ökade. Senast jag kollade utsläppen var de för varje producerad kilowattimme i , i och i för varje producerad kilowattimme. Jag förstår att man kan tycka att det är mycket siffror, men det innebär att för varje producerad kilowattimme är utsläppen tio gånger högre i och 15 gånger högre i än vad de är i . Och vårt elsystem i är sammankopplat med elsystemen i och . Detta betyder att svensk miljöbra el skulle kunna få bort dålig tysk och dålig polsk el, och det gäller både kärnkraften och vindkraften. Men stängs kärnkraft i blir det mer utsläpp i våra grannländer än vad det annars hade blivit, och det är klimatet som förlorar på det. Det andra skälet för att fortsätta använda handlar om fossilfriheten. I har vi tyvärr fått en meningslös diskussion där det varit viktigare med förnybart än fossilfritt, och alla vi som värnar om klimatet fokuserar naturligtvis på fossilfriheten. Senast jag kollade var av den svenska elproduktionen fossilfri, i och så lite som i . har EU:s bästa och renaste elsystem med en kombination av fossilfria kraftslag som kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. Med en fortsatt drift av skulle den fossilfria elen kunna fortsätta att göra stor nytta i övriga , inte minst för klimatet. har också i en egen livscykelanalys för alla kraftslag de själva använder – solkraft, vindkraft, vattenkraft och kärnkraft – konstaterat att de överlag har låga klimatutsläpp, och allra lägst har kärnkraften. En trygg elförsörjning för människor och företag är ett tredje skäl att fortsätta att använda . Under de kommande decennierna kommer elbehoven i att öka radikalt för att transporter och industri från fossila bränslen ska kunna ställas om till el. Då kan spela en roll. Vi talar om verkligt mycket elektricitet. producerar lika mycket el som jag använder under min livstid. producerade lika mycket el som den samlade förbrukningen i , rikets andra stad. blev det elkris i och . Regeringen försatte i en riktigt usel situation. Elsystemet räckte inte till på grund av ett antal faktorer, bland annat brist på lokal produktion och brist i överföring. Det slutade med att regeringen där och då tvingades sjösätta krispaket. Låt oss göra vad vi kan för att inte försätta oss i samma situation igen. Vi bör titta på flera energipolitiska lösningar, där en handlar om att fortsätta att nyttja förmåga att tryggt ge mycket el över . har vi kunnat lita på Socialdemokraterna. De har värnat den svenska industrin. Men verkar de välja vägen att hellre avveckla kärnkraften än att bidra till en trygg elförsörjning. Jag är uppriktigt förvånad, fru talman. är känd motståndare till kärnkraft. Partiet har också ett imponerande och emellanåt inspirerande engagemang för klimatet. finns en chans att i fatta beslut om att nyttja ett tag till med stor klimatnytta. Då prövas klimatengagemang, men man väljer att hellre avveckla kärnkraft än att rädda klimatet. Det är beklämmande, fru talman. vill att får ett uppdrag att om möjligt driva vidare . Praktiskt bör man då göra en snabb analys av teknik, säkerhet och ekonomi för att driva vidare dessa reaktorer. Både har sådana säkerhetssystem som blev ett krav efter olyckan i , alltså det man kallar oberoende härdkylning. Men självklart krävs en dialog med , , för att se om dessa system lever upp till kraven eller om ytterligare investeringar krävs. I en analys bör man rimligen därutöver se vilka personalbehov som finns liksom andra behov av investeringar och bränsle. Man bör överväga olika alternativ. Om ägarna inte vill driva dem vidare bör man se om andra kan vara intresserade. Man bör dessutom sondera marknaden för så kallade power purchasing agreements, PPA. Större kunder skulle kunna sluta avtal med eller om leveranser av el till förutbestämda priser. Denna typ av avtal, PPA, används ofta inom vindkraften och skulle kunna säkra intäkter för att exempelvis driva i ytterligare 10 eller . En fortsatt drift av och kommer att kräva ett visst arbete. Men det är inte omöjligt. har i en egen rapport om , som har varit hemligstämplad, visat att det är både möjligt och ekonomiskt fördelaktigt att driva vidare framåt. En fortsatt drift av dessa reaktorer är alltså både möjlig och önskvärd för tryggheten och för klimatet. Avslutningsvis: Den som menar allvar med att trygga elförsörjningen och att rädda klimatet röstar ja till reservation nr 13. Jag yrkar bifall till den. I detta anförande instämde (M). 165 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 13 i betänkandet. Många viktiga samhällsfunktioner bedrivs inom ramen för statliga bolag, och ofta verkar de på en konkurrensutsatt marknad. har en pragmatisk inställning till detta. För oss är det inget ideologiskt självändamål att sälja ut statens innehav i dessa bolag. Det ska dock finnas ett strategiskt värde och intresse när det gäller de bolag där staten kvarstår som ägare och utövar ett aktivt ägande. Med just , som är ett av staten helägt bolag, ges goda möjligheter för ägaren att uppnå energipolitiska mål, och vi anser att ett strategiskt intresse finns och att man spelar en viktig roll i den svenska energiförsörjningen. Vår uppfattning har alltid varit att ska flytta fokus från expansion i utlandet till hemmamarknaden, med som utgångspunkt.