prot · H80955 · 2020-12-16 00:00:00 — Det måste finnas en säkerhetsventil för att man ska kunna hantera vissa särskilt ömmande situationer. Ta till exempel följande situation: En 40-åring har varit här åtta till , jobbar, betalar skatt, har familj, kan svenska och är integrerad i , men har gått runt på tillfälliga uppehållstillstånd. Plötsligt blir det fred i hemlandet, och denna person ska prövas mot skyddsbehovet. Då är frågan: Om skyddsbehovet har upphört, ska han eller hon då utvisas? Nej, det tycker jag inte är rimligt, för då har personen en sådan anknytning till att det i det läget måste finnas en möjlighet att få uppehållstillstånd, men inte permanent uppehållstillstånd, för det är inte det som det handlar om, utan en förlängning av det tillfälliga uppehållstillståndet. Sedan kommer man naturligtvis att kunna jobba sig in och få ett permanent uppehållstillstånd om man uppfyller de krav som finns. Det är ett exempel på en sådan situation. Detta innefattar inte dem som har lagakraftvunna avslag. Har man det i botten, vilket för övrigt många av de ensamkommande har, omfattas man inte av den humanitära skyddsgrunden. Dessutom handlar det inte bara om tiden man har varit i , utan man måste också kunna visa någonting annat som ger en de särskilt ömmande omständigheter som man i så fall ska kunna hänvisa till. Innebär detta att inga ensamkommande kommer att omfattas? Nej, det kan man inte heller säga, eftersom detta prövas individuellt från fall till fall. Detta är ingen amnesti, som en del påstår, utan ett sätt att kunna undvika orimliga situationer som man måste ha en säkerhetsventil för. 216 (V) replik: Jag tackar statsrådet för svaret. Det var ett tydligare svar än vad jag lyckades utröna i Agenda . Jag skulle verkligen gärna se en riktigt bra humanitär skyddsgrund. Jag skulle också tycka att det vore väldigt bra om vi i en sådan även kunde innefatta till exempel statslösa som har levt här utan att kunna utvisas men också utan att kunna arbeta eller någonting annat. Där behövs verkligen en ventil, och det hoppas jag att regeringen arbetar särskilt med när det gäller frågan om praktiska verkställighetshinder. Men det jag hör statsrådet säga här stämmer inte överens med det jag hör från . Precis som statsrådet säger har en hel del av de unga som berörs av den nya gymnasielagen utvisningsbeslut i botten. Det behöver vi ju ändra på om vi vill att det ska vara så som säger. 217 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Sådant är förslaget. Har man ett lagakraftvunnet avslag i botten kan man inte prövas i förhållande till den nya humanitära skyddsgrunden, vilket är ganska naturligt. Det handlar ju om att se till de situationer där man till exempel har gått på tillfälliga uppehållstillstånd och fått den här anknytningen. Sedan hoppas jag naturligtvis att många av de ensamkommande har möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, trots att vi inte kommer att få igenom åtminstone den första delen av våra förslag om att lindra villkoren. Mot bakgrund av coronasituationen tycker jag att det finns argument för att lätta på kraven och ge dem på sig och något lindrigare villkor gällande arbete. ser jag att det finns ett motstånd i mot detta. Det beklagar jag. Jag hade gärna sett en sådan förändring. 218 (L) replik: Jag lyssnade på statsrådet när han gjorde sin beskrivning av det svenska regelverket gällande arbetskraftsinvandring. Där finns mycket riktigt en hel del problem. Det är alldeles korrekt. I huvudsak återfinns dessa problem bland dem som arbetskraftsinvandrar till för väldigt låga inkomster. Där finns det problem med bland annat exploatering, fusk och missbruk – samt givetvis undanträngningseffekter, eftersom det finns många arbetslösa utan utbildning i . Detta måste vi givetvis ta tag i. Det finns en utredning som rullar . Vi har från Liberalernas sida sagt: Ska man arbetskraftsinvandra till bör den lägsta inkomst man kan få motsvara svenska kollektivavtal för heltidstjänst. Då skulle de lägsta inkomsterna drivas upp med åtminstone 6 000–7 000. Det finns också en del andra lösningar som det har pekats på. Men sedan, fru talman, tar statsrådet i så att det bara dånar om det och säger att hela den reform som genomfördes är ett ”totalt misslyckande”. Det är det jag reagerar på, fru talman. Det är en svartmålning som enbart tar fasta på de problem som finns. Det finns också ett antal väldigt stora fördelar med arbetskraftsinvandring. Vi har viktiga företag i som får sin kompetensförsörjning tryggad genom högpresterande, högutbildad och ofta också högavlönad arbetskraft. Jag kan inte riktigt förstå varför man ska försvåra också för dem. Det är en jätteviktig kompetensförsörjning som den svenska ekonomin mår väldigt bra av och som har genererat väldigt många jobb. Svartmålningen av arbetskraftsinvandringen där man slår så oerhört brett som statsrådet gör är inte riktigt rättvisande. 219 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Jag kan förstå att inte tycker så. Men det är vad vi ser , inte minst mot bakgrund av alla de arbetsplatsinspektioner som vi nu genomför. Vi har gett myndighetsuppdrag att förstärka det. Det handlar om att gå in på byggen, restauranger och ställen där vi vet att det förekommer fusk och fiffel bara för att se hur det verkligen ser ut. Människor sover från den spis som de jobbar vid . Så kan det se ut. Människor bor i källare och jobbar för . Det är inte bara som jag säger. Det är verkligheten att det fungerar på det sättet. Jag tror ibland att en del borgerliga politiker missar den klassaspekt som finns. Det är uppenbart så att om du kommer hit till som civilingenjör, ekonom eller it-specialist till ett företag där du verkligen behövs och i grunden har en hög lön är det klart att du blir väl omhändertagen där och oftast inte blir exploaterad och utnyttjad. Men om du kommer hit som diskare, städare, fönsterputsare eller som de som sitter och målar naglar i butikerna är det klart att du löper en oerhörd risk att bli utnyttjad av oseriösa arbetsgivare. Jag tror nog att vi kommer att kunna hitta vägar framåt. Jag tycker att diskussionen om heltid och deltid är väldigt intressant. Då skjuter man upp lönetröskeln. Vi får se vad utredaren kommer fram till. Jag skulle egentligen vilja gå tillbaka till den ordning där vi har en arbetsmarknadsprövning och att det är bristyrken som vi har arbetskraftsinvandring för och inte några andra yrken. Det är det rimliga att göra. Jag vet också att det är en diskussion som förs mellan de samarbetande partierna. Vi får se hur långt vi kan komma i den delen helt enkelt. Jag är fast besluten att nu försöka städa upp i det här systemet, för så här kan det inte fortsätta. 220 (L) replik: upprepar statsrådet precis den svartmålningen. Jag vet inte om människor sover på smutsiga madrasser bredvid ugnen på , , , , och så vidare. Vi har en omfattande arbetskraftsinvandring till av experter och högkompetent arbetskraft. Det är en oerhört viktig kompetensförsörjning. Jag är egentligen inte här för att polemisera med statsrådet om de problem som de facto finns. Dem ser jag också. De finns i huvudsak inom de kategorier som här rabblar upp inom hotell och restaurang, eller vad det nu kan vara, som diskare och så vidare. Det finns annan problematik i anslutning till detta och så vidare. Det är någonting som vi verkligen måste ta tag i. Men man måste också se den andra sidan. Det handlar om kompetensutvisningar av personer som inte har gjort några fel och seriösa arbetsgivare som inte hittar kompetensen i till exempel. 221 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Nej, jag har inga ambitioner att försvåra för arbetskraftsinvandringen för de yrken där vi behöver arbetskraftsinvandring, tvärtom. Jag ser också att det finns ett problem med kompetensutvisningar. Utredningen har också i uppdrag att se över den delen. Det är möjligt att man inte sover på smutsiga madrasser på . Men man gör det på restaurangerna runt i eller på andra ställen där systemet har utnyttjats på ett helt fruktansvärt sätt . Vi har ändå en gemensam problembild när det gäller vilken typ av fusk, fiffel och utnyttjande vi ska komma åt. Vi kommer säkert också att komma fram till gemensamma lösningar. Jag hoppas på en fortsatt god diskussion mellan januaripartierna så att vi kan komma fram till de lösningarna och löser de problem som vi ska lösa. 222 (C) replik: Jag vill inleda med att tacka migrationsministern och regeringen för ett bra samarbete i migrationsfrågan i stort och framför allt i de punkter som berör januariavtalet. Jag ska inte helt oväntat också tala om arbetskraftsinvandring. Jag vill inleda med att säga att jag har stor respekt för att Socialdemokraterna och bland annat har rätt så stora skillnader i ingångsvärden i frågan om arbetskraftsinvandring. Jag vet att det var en stor eftergift för Socialdemokraterna inom ramen för januariavtalet. Jag vill dock läsa upp vad som står i januariavtalet: Problemet med kompetensutvisningar måste lösas. Ett särskilt visum för högkvalificerade som vill söka jobb eller starta företag ska införas. Dagens regelverk för arbetskraftsinvandring ska värnas. När jag hör migrationsministern både i debatten här och i en rad uttalanden den senaste månaden blir jag ändå lite orolig kopplad till den sista meningen i januariavtalet. När migrationsministern säger att arbetskraftsinvandringen ska reformeras i grunden är det faktiskt inte det vi kom överens om. Vi kom överens om direktiv som jag tycker är bra. är helt med på att fusk och organiserad brottslighet inte hör hemma i någon del av samhället och inte heller när det gäller arbetskraftsinvandring. Direktiven är bredare än det vi kom överens om när vi slöt januariavtalet. Därför har jag och många andra med mig blivit oroliga över migrationsministerns uttalanden . Jag vill försäkra mig om och ställa frågan: Kan migrationsministern lova att dagens system för arbetskraftsinvandring ska värnas? 223 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Ja, det kan vara trygg med. Vad vi möjligen skiljer oss åt i är hur man värnar systemet för arbetskraftsinvandring. Jag tror att vi båda två är överens om att det inte får fortsätta som det ser ut nu med exploateringen, fifflet och fusket. Det är inte bara det att människor utnyttjas. Det är också fusk med skattemedel. Det gäller till exempel personliga assistenter. Myndigheterna som jobbar mot organiserad brottslighet lyfte upp det som ett sätt där man helt enkelt mjölkar pengar ur välfärdssystemen. Om det får fortsätta kan man inte säga att man värnar systemet. Vi värnar systemet genom att se till att det är långsiktigt hållbart och att det inte har de avarter som vi ser just . Det är precis därför som vi tillsatte utredningen. Vi får se var den landar någonstans. Hade jag fått bestämma själv hade jag gått hela vägen och sagt att vi ska återinföra arbetsmarknadsprövningen. Men jag måste hålla mig inom de ramar som finns här och se till att vi håller oss till de uppgörelser som är gjorda. Kan vi inte gå hela vägen kan vi kanske hitta andra vägar i så fall för att lösa just det här problemet. Liberalerna är inne på frågan om heltid och deltid. Jag kan tycka att det är märkligt att man kan komma hit som arbetskraftsinvandrare för att jobba deltid som städare och sedan dessutom ta hit hela familjen utan något försörjningskrav. Det kan jag tycka är väldigt egendomligt. Det öppnar för fusk och fiffel. Det är bara en sådan fråga. Det finns många ytterligare. Låt oss titta när betänkandena kommer från utredningen och gå igenom de förslagen tillsammans och se vilka som är effektiva och hur vi gör på bästa sätt för att komma åt de avarter som finns inom systemet. Jag tror säkert att vi kan hitta lösningar tillsammans. 224 (C) replik: Jag har också goda förhoppningar om att vi tillsammans ska kunna hitta bra åtgärder för att komma åt fusk och organiserad brottslighet. Där finns det ingen skiljelinje. Det är heller ingen hemlighet att Socialdemokraterna har fört en rätt så hård retorik, inte minst i valrörelser, mot arbetskraftsinvandringen som sådan. Som centerpartist och värnare av systemet för arbetskraftsinvandring är det klart att man blir orolig när Socialdemokraterna säger: Vi ska reformera det i grunden. I intervju efter intervju lyfter de fram rätt så långtgående förslag. Vi och många andra värnar arbetskraftsinvandringen. Inte minst it-företagen, skogsnäringen, och många andra blev oroliga, och därav min fråga. Jag har också goda förhoppningar om att vi kan hitta rimliga förslag framöver. Fusk och brottslighet ska väck, men vi ska fortfarande ha en bredd och ett bra system för arbetskraftsinvandring framöver. Det är vi överens om inom ramen för januariavtalet. 225 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Det stämmer säkert, det som säger, att vi har haft och har en ganska hård retorik när det gäller det här. Men det beror ju på att vi ser dessa problem i vardagen. Och det gäller inte bara det som våra myndigheter ser när de gör arbetsplatsinspektioner utan också det som de fackliga organisationerna ser. Hotell och restaurang ser det, och ser det överallt. De fackliga organisationerna som jobbar med detta ser det här varenda dag, helt enkelt. De ser hur systemet utnyttjas. Jag tycker att det är stötande att vi har ett system som bjuder in till den här typen av utnyttjande. Det måste vi göra någonting åt. Vi ska hitta lösningar, och det tror jag säkert att vi kommer att kunna göra. Vi håller ihop samarbetet, men jag vill bara säga att det här är en sådan fråga som det är oerhört viktigt att vi tar i tillsammans . Det är också ett sätt att värna själva systemet och de behov som finns i andra delar av näringslivet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Samhällsekonomi och finansförvaltning betänkande 2020/21:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2020/21:1 delvis) 226 i (M): För beslut i detta ärende hänvisar jag till särskilda yttrande. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot den bakgrunden avstår vi från ställningstagande. Detta ärende handlar om hur vi kan skydda, värna och upprätthålla den finansiella stabiliteten, särskilt de institutioner som ska värna det finansiella systemet och den finansiella stabiliteten i och som också har tillsyn över hur den allmänna ekonomiska politiken sköts. Det är därmed en mycket viktig fråga. Den är särskilt viktig i dessa tider. Det är inte helt klart vad den situation vi nu har kommer att leda till. Under detta utgiftsområde behandlas en rad viktiga frågor som på många sätt skapar förutsättningar för en god samhällsekonomi med en väl fungerande finansmarknad. har, förutom pandemin, att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I budgetmotion fokuserade vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras ytterligare, på att knäcka arbetslösheten och på att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen skulle förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen har tagit fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik som kan krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar också exempelvis om att hela rättsväsendet tillförs resurser och om att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och resurserna till välfärden kan växa. 227 (SD): Utgiftsområdets myndigheter har en viktig demokratisk uppgift i att analysera, prognostisera och sammanställa information om statens finanser, om reformer och om samhällsekonomin i övrigt. uträttar myndigheterna ett ändamålsenligt arbete, och därför bör den politiska inriktningen vara att säkerställa finansieringen så att de även kan upprätthålla en god statlig förvaltning, tillsyn och kontroll. Inom ramen för sitt arbete har inrättat ett innovationscenter vars huvuduppgift är att ge vägledning till de företag som till exempel känner sig osäkra när det gäller regler och tillstånd. ser en betydande risk för att en utebliven finansiering av myndigheten kommer att leda till ett omodernt regelverk som inte hänger med i innovationstakten i svensk fintechsektor. Många av de svenska företagen ligger i framkant i det teknikskifte som just nu pågår, och därmed är det en hög efterfrågan på kompetens och erfarenhet. Utbudet av de finansiella tjänsterna ökar, och det är sannolikt en utveckling som kommer att fortsätta i en oförminskad takt. Därför ser ett behov av ett ökat anslag med , i enlighet med myndighetens eget äskande. Vidare, fru talman, har vi sett stora fall på världens börser, och på grund av det såg vi också en svensk kreditmarknad som frös. Orsaken till detta var bristfällig likviditet. På grund av de stora börsfallen försökte många avyttra sina innehav på en marknad som till stor del saknade köpare och därmed inte kunde prissätta tillgångarna korrekt. I förlängningen skulle en dåligt fungerande kreditmarknad även utgöra en risk för den finansiella stabiliteten eftersom företagen i högre grad blir beroende av bankfinansiering. Bankfinansiering är redan företagens huvudsakliga finansieringskälla i en banksektor som i relation till bnp är en av de absolut största i världen. Synnerligen allvarligt är detta faktum eftersom 35 av de totalt 60 europeiska fonder som tillfälligt stängde för uttag när den svenska kreditmarknaden frös var svenska. Det här måste naturligtvis åtgärdas. Då är frågan hur vi gör det. svar på den frågan är följande: Vi måste öka likviditeten, och vi måste förbättra transparensen. Grundproblemet på kreditmarknaden är att transparensen är begränsad eftersom mycket av handeln sker utanför reglerade handelsplatser – så kallad OTC-handel eller handel över disk. Där är information om avslutspriser svåråtkomlig, och information om handelsvolymer är oftast icke-transparent. Vid en internationell utblick finns det dock exempel på system där man offentliggör information om pris, volym och part efter att transaktionen ägt rum. På så sätt har man också kunnat skapa ett register där man kan bygga aggregerade data om obligationsomsättningen. I har man exempelvis på detta sätt ökat insynen och förbättrat transparensen för investerare samt möjliggjort för dem att analysera likviditeten i de underliggande papperen. vill se ett liknande moderniserat och digitaliserat system för obligationshandel i . Vidare, fru talman, har vi i kölvattnet av pandemin sett att medgett en temporär amorteringslättnad till landets hushåll åtminstone . Detta är enligt vår mening ett helt korrekt beslut, men det underminerar det andra amorteringskravets hela existensberättigande eftersom det andra amorteringskravet infördes med motiveringen att det skulle öka motståndskraften i kristider. befinner vi oss i kristider, men då måste man i stället temporärt avskaffa kravet eftersom det tvärtom har minskat hushållens motståndskraft under pandemin – alltså tvärtemot hela ursprungsidén. I bästa fall leder det andra amorteringskravet till att hushåll med god betalningsförmåga utestängs från bostadsmarknaden och förpassas till en osäker andrahandsmarknad med skyhöga hyror. Det kan handla om såväl ensamstående som unga vuxna. Det kan exempelvis handla om ett par som är nyexaminerat från , med bra kassaflöde men med en nivå på insatsen som aktiverar det andra amorteringskravet och därmed omöjliggör ett inträde på bostadsmarknaden i våra mest snabbväxande och arbetsintensiva regioner. Sedan toppnivån 2017 har bostadsbyggandet minskat i riket och med i . I sämsta fall är kravet alltså direkt tillväxthämmande och leder till samhällsekonomiska välfärdsförluster. Regeringen måste vidta politiska åtgärder för att avskaffa kravet eftersom vi nu har svart på vitt att det andra amorteringskravet är ineffektivt och kontraproduktivt. Det här är också en linje som har stöd i forskningen av bland andra professor , och . Sammanfattningsvis, fru talman, har jag inget yrkande här eftersom anslagsnivå överstiger den av fastställda utgiftsramen. Däremot har jag presenterat förslag som skulle säkerställa finansieringen av innovationscenter och därmed förbättra möjligheterna och utsikterna för svensk fintechinnovation. Jag har presenterat förslag som skulle öka likviditeten och förbättra transparensen på den svenska kreditmarknaden. Jag har också presenterat förslag som skulle möjliggöra för fler unga vuxna att förverkliga drömmen om ett eget hem. 228 (V): Gång på gång har vi fått ta del av nyheter om penningtvätt. Via medier har vi fått se och höra hur de svenska storbankerna används för omfattande penningtvätt. Så sent som i går rapporterade att den amerikanska federala polisen, FBI, utreder misstankarna om penningtvätt och bedrägeri i och . Fler svenska banker har också pekats ut i olika rapporter. Banker ska ha kännedom om sina kunder men verkar inte ha det, trots att det är deras ansvar enligt lag. Från har vi kritiserat att regeringen har varit mycket saktfärdig och inte tagit tag i arbetet mot penningtvätt på det sätt som skulle behövts. Vi har därför lagt fram flera egna förslag för att visa på vad som kunde och borde göras. Det har bland annat handlat om stärkta böter, åtgärder för att minska personalomsättningen på , högre avgifter för tillsynen och en specialmyndighet för arbetet mot penningtvätt liknande den i där resurser från olika brottsbekämpande myndigheter samlas. Vi föreslog också mer ekonomiska resurser. Vi tog också kontakt med , som hade många liknande förslag för att åtgärda problemen med penningtvätt. Vi enades om ett förslag till utskottsinitiativ. Detta ledde till att hela utskottet ställde sig bakom det och att en statlig utredning tillsattes, vilket var mycket välkommet. Den utredningen ska vara klar . Men sedan initiativet kom och utredningen tillsattes har vi fått se nya avslöjanden, och vi vet att arbete behöver stärkas. I budgeten föreslog vi därför 20 miljoner till myndigheten så att den skulle kunna stärka sitt arbete. tillför regeringen hälften av det, och det är ju en bit på vägen men inte tillräckligt. menar att ytterligare 10 miljoner behövs, och vi föreslår därför det i vår budgetmotion. Vi måste ta krafttag mot penningtvätt. Vi står bakom detta förslag och vår budget som helhet, men eftersom vår rambudget fallit avstår vi från ställningstagande. Jag hänvisar till vårt yttrande. 229 (KD): Vi debatterar utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Detta är av stor vikt för att skapa förutsättningar för ett gott samhälle och en fungerande arbetsmarknad. ekonomiska politik grundar sig på social marknadsekonomi samt på att det är i en fri marknadsekonomi som resurser kan fördelas mest effektivt och som ekonomin växer. Men det är inte bara effektivitet som vi eftersträvar utan också mänsklighet. Därför behöver marknadsekonomin kompletteras med en tydlig social dimension där förvaltarskap, solidaritet och etik får en tydligare plats i den ekonomiska politiken. En väl fungerande marknadsekonomi förutsätter en effektiv konkurrens, stabila institutioner och ett etiskt handlande.