prot · H709117 · 2020-05-06 00:00:00 — Det är också väldigt viktigt med produktdesign, som flera har tagit upp här, och att man verkligen jobbar så tidigt i kedjan som möjligt, tar fram produkter som inte innehåller olämpliga material och utformar produkterna så att de lätt kan repareras och återvinnas. Det är också viktigt att produkterna har en förväntad livslängd som innebär att de håller längre, att man kopplar det till konsumenträtten och att de ska kunna repareras. Det offentliga kan också gå in med upphandling och hjälpa till att driva fram dessa marknader. Det finns i regeringens upphandlingsstrategi, och det finns också i klimathandlingsplanen att vi ska jobba med detta. Sedan behöver regelverk förändras, så att man går från att se avfallet som avfall till att se det som en resurs. Det är ett ständigt pågående arbete. Mycket har gjorts, men mycket är också kvar. Detta finns också med i januariöverenskommelsen. Vi i tycker att det är viktigt att vi inte löser kriser genom att skapa andra kriser. Det är viktigt med en giftfri vardag, att ha en försiktighetsprincip och att titta på detta från fall till fall. Detta med skatteväxling har jag varit inne på: Höjd skatt på influget material och sänkt skatt på arbetskraft. Något som dyker upp alltmer efter gäller finansieringen av olika cirkulära projekt. Vi har som bekant pilotprojekt och forskning. Sedan är det den bekanta dödens dal och sedan den kommersiella produkten. Detta är något som generellt gäller för projekt på hållbarhetsområdet. Men det gäller ännu mer för cirkulära affärsmodeller, för de har väldigt annorlunda mål. Det är svårt för finanssektorn att bedöma när cirkulära affärsmodeller faktiskt är lönsamma. Vi måste titta på detta, så att finanssektorn jobbar för att få fram mål och mått, så att man bättre kan bedöma dessa projekt och så att vi kan få in ordentligt med investeringar. Som avslutning skulle jag vilja framhålla att vi nu är i en akut fas, men är vi inne i en återbyggnadsfas efter . Då kan vi inte blicka bakåt. Vi behöver köra framåt, eller snarare: Vi behöver köra cirkulärt i stället för linjärt. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU14 41 (M): Vi moderater står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Vi omges av tusentals kemikalier i vår vardag. Vissa kan vara till nytta för oss medan andra är skadliga. Många är livsnödvändiga och har varit avgörande för att bygga det samhälle vi har . Kemikalier har bland annat möjliggjort längre hållbarhet för mat, hållfasta byggmaterial och minskad risk för brand i elektronikprodukter. Kemikalier möjliggör också utveckling av mediciner som förlänger och räddar liv. Vårt moderna samhälle är på många sätt beroende av innovationer som drar nytta av kemikalier. finns det risker. Med en allt större kemikalieanvändning tillkommer ett ansvar för vilka kemikalier vi sprider och hur de påverkar miljön och oss människor. En del kemikalier har visat sig påverka oss negativt med ämnen som kan orsaka cancer eller allergier eller påverka möjligheten att få barn. Och just våra barn är kanske allra mest känsliga för de kemikalier som vi sprider i vår vardag. En del av dessa skadliga kemikalier regleras genom lagstiftning. Men det finns många miljö- och hälsofarliga kemikalier som ännu inte är reglerade eller vars effekter vi inte fångar upp med dagens regelverk. Det vill vi moderater ändra på, och vi förutsätter att regeringen skyndar på det arbetet, både här i och kanske framför allt i EU. Vi har många förslag på området, men jag vill särskilt uppehålla mig vid tre olika delar i vår kemikaliepolitik. Det första handlar om så kallade kombinationseffekter av kemiska ämnen. Det finns mycket forskning om kemikaliers påverkan på miljön och människors hälsa. Men ofta sker den forskningen på ett ämne i taget. Den kemikaliemix som vi människor utsätts för blir alltmer komplex. Här är det viktigt att vi agerar mer kraftfullt. Det internationella forskningsprojektet att hälsoriskerna med att blanda olika kemikalier, den så kallade kombinationseffekten, är större än man har trott. Begreppet kombinationseffekter är välkänt, bland annat inom sjukvården, där man pratar om mediciner som till och med kan motverka varandra. Det är därför otroligt viktigt att vi sätter starkare ljus på just kombinationseffekter i kemikalieblandningar och människors exponering för dem i vardagen. Den andra viktiga frågan handlar om mikroplaster i kemiska produkter. Kunskapsluckorna är stora när det gäller i vilken grad mikroplaster påverkar människors hälsa och vår natur. Men vi vet att djur över hela världen får i sig plast. Det gäller allt från havslevande djurplankton, musslor och fiskar till fåglar och däggdjur som lever på land. Det är inte klarlagt, men experiment pekar på att mikroplaster kan transporteras uppåt i födoväven från en art till en annan. Det finns alltså goda anledningar att begränsa mängden mikroplaster i våra vatten. behöver driva på så att ett förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter införs och att det får effekt. Det tredje handlar om ett mer gränsöverskridande och effektivt arbete mot farliga kemikalier, även när det gäller länder utanför EU. har EU en på många sätt bra och effektiv kemikalielagstiftning, Reach, för att skapa gemensamma regler på den inre marknaden. Lagstiftningen har därigenom blivit mer omfattande och ambitiös, och miljönyttan har ökat. Men vi ser ärligt talat också att inte alla länder följer den. Det är viktigt att fortsätter agera för en enhetlig europeisk kemikalielagstiftning snarare än för svenska särkrav. I ljuset av det är det bekymmersamt när regeringen till exempel gång på gång återkommer till nationella punktskatter – det kan gälla kemikalier i elektronikprodukter eller kemikalier i kläder och skor, som har aviserats. Risken är att svenska företag som , även på detta område, är bäst i klassen får se sig utkonkurrerade eller utmanade av aktörer från andra länder som slipper undan motsvarande lagstiftning och skatter. Svenska konsumenter kan ju fortfarande importera dessa varor billigt och enkelt via internet. Det behövs ett omtänk när det gäller flertalet punktskatter som regeringen ser som lösningen på dessa problem. Jag tror tyvärr att regeringen tänker alldeles fel. Skadliga kemikalier kan som sagt komma in i EU via tredjeland, som man kallar det, det vill säga ett land utanför EU. Här behövs förstärkta insatser. Bland annat behövs det nog en högre medvetandegrad bland svenska konsumenter när det gäller innehållet i produkter som man med ett enkelt klick kan köpa på nätet. Vi menar att Kemikalieinspektionen eller annan relevant myndighet bör få ett kunskapsuppdrag: att informera allmänheten om förekomsten av förbjudna kemikalier i många av de produkter som importeras från länder utanför EU. beslutade regeringen att inrätta en samordningsgrupp med sju svenska myndighetschefer för att tidigt kunna upptäcka potentiella kemikaliehot. Det är väldigt bra. Men när det gäller att många produkter inte lever upp till kemikalielagstiftningens krav tycks det vara störst problem bland produkter som importeras från tredjeland. Därför bör regeringen också verka för ett utökat och stärkt samarbete mellan olika länders myndigheter. Det gäller EU:s myndighet men också länder utanför EU. Detta bör göras så att vi kan få mer ändamålsenliga och tuffare kontroller av de produkter vi importerar. Som jag inledde med att säga kan kemikalier vara våra vänner och förlänga hållbarheten när det gäller maten vi äter eller de byggnader som vi bor och arbetar i. Men kemikalier kan också orsaka skador. Skadliga kemikalier påverkar oss här och . På påverkar de också våra barns hälsa eller den miljö vi lever i. Vi har ett ansvar att agera för en ansvarsfull hantering av kemikalier och att inte bara göra det EU-gemensamt. Det handlar också om att ställa krav på länder i andra delar av världen. 42 (SD): Kemikalier, som vi debatterar, är något som vi utsätter oss själva och naturen för . Ofta talas det om våra kemikalier med en negativ klang. Man kanske ser en typisk tecknad bild av grön giftig sörja framför sig. Men kemikalier syns inte alltid, och vi har alla kemikalier runt oss i vår vardag, både naturliga och av människor framställda. De är inte farliga alla gånger. Tvärtom kan de vara hjälpmedel, såsom läkemedel, rengöringsmedel, bekämpningsmedel med mera. Men i fel kombination eller i för stor mängd kan även de bästa av ämnen orsaka skada både på oss människor och på miljön. Därför är det av stor vikt att man på vägen framåt på kemikalieområdet vägleds med försiktighet, folkbildning och vetenskap med ett ständigt förbättrande av kunskaper om kemikaliers effekter. Det handlar kanske framför allt om kemikaliernas effekter i förhållande till varandra. Därför är det viktigt att vi tar vårt ansvar och reglerar kemikalieanvändningen för att få ut största möjliga nytta utan att göra skada. Det kan göras på flera sätt. Ett sätt är att verka på EU-nivå genom Reach, där flera länder gemensamt kan anmäla och registrera nya ämnen och där det ställs krav på hanterandet av farliga sådana. Men ett tämligen ineffektivt sätt att göra detta på är att försöka straffbeskatta företag och konsumenter, som görs via den särskilda skatt som tas ut på hemelektronik som säljs i . Många av de produkter som ingår i denna kategori anses som nödvändiga i de flesta hushåll, såsom kylskåp, tvättmaskin, mobiltelefon med mera. Ur ett miljöperspektiv är denna skatt svårmotiverad, och den har främst lett till högre priser för konsumenter i och försämrad konkurrenskraft för svenska företagare. För säkra kemikalier är forskning och teknikutveckling A och O. Säkra kemikalier och ansvarsfulla användningssätt kan i stället minska människans påverkan på miljön. Att driva orealistiska och ovetenskapliga målsättningar om att avskaffa kemikalier eller liknande kan i sammanhanget ses som kontraproduktivt, framför allt om den enda egentliga effekten är att verksamhet, till exempel jordbruk och industri, flyttar från till andra länder. Vi kan ta bekämpningsmedel som exempel. Försiktiga bedömningar av dessa, med fortsatt breda säkerhetsmarginaler vad gäller både miljö och hälsa, är såklart att föredra. Däremot ser vi det som kontraproduktivt att straffbeskatta våra egna jordbrukare genom exempelvis särskild beskattning av bekämpningsmedel. har bönder försökt skydda sina växter från skadegörare. Växtskyddsmedel och resistenta sorter är helt avgörande för acceptabla skördenivåer. Risker när det gäller kemiska växtskyddsmedel varierar mycket. Därför finns det ett rigoröst system för bedömning och prövning – vi använder bara de med mindre risker. Riskerna varierar mycket även när det gäller biologiska växtskyddsmedel. Det vore därför olyckligt om vi i vår strävan att minska riskerna med kemiska bekämpningsmedel säger nej till ett kemiskt växtskyddsmedel och i stället säger ja till ett osäkrare biologiskt växtskyddsmedel. Systemen för att bedöma och pröva måste vara lika bra. Egentligen är det ännu viktigare att inte göra fel när det gäller just biologiska växtskyddsmedel eftersom det blir svårare att backa. Om till exempel en skadlig insekt väl har etablerat sig i är det näst intill omöjligt att få bort den helt. Det finns alltid en risk i att beslut påverkas av att något är mindre populärt än något annat, till exempel kärnkraft eller GMO. Kemiska bekämpningsmedel har fått en negativ klang, medan biologiska bekämpningsmedel anses positiva. vet vi att vissa biologiska bekämpningsmedel har lett till stora negativa ekologiska effekter, till exempel sammetsgetingen och harlekinnyckelpigan. Det måste säkerställas att det system som byggs upp för prövning av biologiska bekämpningsmedel blir ändamålsenligt, det vill säga att det möjliggör marknadsanvändning av säkra organismer och hindrar användning av osäkra organismer. Egentligen vet man ganska lite om miljöeffekter av tidigare års användning av olika organismer för biologisk bekämpning eftersom det inte finns så mycket studier. I de beslut som tagits för godkännande av organismer som har använts tidigare hänvisas inte till några studier. På något sätt måste uppföljning göras av godkända organismer, inte minst eftersom klimatet blir varmare och kan göra att arter som inte har kunnat etablera sig i på grund av kylan kanske kan göra det om det blir varmare. Nuvarande ordning har alltså brister, och systemet är inte helt upprättat . Vi vill se en utredning som kan se till att bedömningen och prövningen av biologiska bekämpningsmedel blir ändamålsenlig. Allra helst skulle vi vilja se att regleringen av växtskyddsstrategier blir helt teknikneutral. Säkra strategier ska godkännas. Osäkra strategier ska inte godkännas oavsett om det handlar om biologiska bekämpningsmedel, kemiska bekämpningsmedel eller modern växtförädling. Det maximerar såväl ekonomisk nytta som miljönytta. Av den anledningen vill jag avsluta med att yrka bifall till reservation 6. 43 (KD): Vi står självfallet bakom samtliga motioner som vi behandlar förenklat inom detta område, och jag yrkar härmed bifall till reservation 3. Kemikaliepolitik får mig osökt att tänka på ett norskt tv-program. Jag bor ganska nära den norska gränsen och ser därför på norsk tv . På fredagskvällarna gick det ett underhållningsprogram som hette Senkveld med två kända norska underhållningsprofiler, där den ene – – varje gång blev utmanad i en programpunkt som hette ”gjør ting han ikke kan”. En gång fick han, som var helt okunnig om backhoppning, utmaningen att hoppa från hoppbacken i i . Han fick förstås en veckas träning, men sedan var det dags att hoppa. Lite som att hoppa i känns det att debattera kemikaliepolitik – ett otroligt svårt och komplicerat område. Ofta i våra miljö- och klimatdebatter hänvisar vi till generationsmålet. Den definition som finns för generationsmålet lyder: ”Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser.” Vi tar alltså hänsyn till både vad som sker i och vad som sker i vår omvärld. De gifter som släpps ut håller sig inte inom nationsgränser, utan det kan likaväl drabba andra nationer. Vidare är det faktiskt våra medmänniskor runt om i världen som riskerar att skadas om vi inte har – som vi nu diskuterar – en fungerande kemikaliepolitik med en säker hantering av de kemikalier som vi måste ha för att vårt samhälle ska fungera i alla delar. Som vi har hört tidigare är ju kemikalier livsnödvändiga, och det får vi inte glömma bort. Våra barn är extra känsliga för kemikalier, och därför ska de politiska besluten ta hänsyn till detta och syfta till att särskilt skydda barn och unga. Dock har vi utmaningar, inte minst med alla inköp vi gör på diverse digitala plattformar runt om i världen. Varorna kommer hem till oss utan att vi har en aning om vad de faktiskt innehåller. Vi måste alltså jobba för att få med alla länder i världen när det gäller att hantera kemikalier varsamt, inte minst så att vi skyddar våra barn och unga. Det är möjligt för en fristående huvudman att driva förskola eller skola med giftfri profil. Vi menar att detta även bör vara möjligt för en offentlig huvudman. föreslår därför att när en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn gör en upphandling ska denna aktör ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. Detta skulle gälla alltifrån leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. Förslaget möjliggör dessutom för offentliga aktörer att vara drivande i miljöutvecklingen. Som vi har hört, fru talman, kommer vi även på detta område in på plast, och en sak som vi ofta diskuterar är mikroplaster. Mikroplaster är plastpartiklar som i de flesta fall inte är synliga för blotta ögat. Enligt ECHA, den europeiska kemikalieinspektionen, uppskattas mikroplast hamna i miljön . tillförs mikroplast från bland annat båtfärger, tvätt av syntetiska kläder, hygienprodukter och smink. Enbart från hygienprodukter spolas det ut runt mikroplaster i . På vissa ställen i finns mer än 100 000 partiklar per kubikmeter vatten. Det är så gigantiskt mycket plast! Som vi även det har hört tidigare bryts plast ned väldigt långsamt i naturen. Därför ökar successivt halterna av mikroplaster i våra sjöar och hav. Mikroplaster kan i sig vara ett dödligt hot mot fiskar och andra djur som får i sig plastpartiklarna eller på annat vis blir skadade. Men eftersom plasten inte heller bryts ned i djuren ansamlas mikroplasterna allt högre upp i näringskedjan med konsekvensen att det till slut slår tillbaka på oss människor, vi som en gång låg bakom att de kom ut. I finns ett nationellt förbud mot mikroplast i vissa kosmetiska produkter. EU:s kemikaliemyndighet har föreslagit ett förbud mot avsiktligt tillsatta mikroplaster i kemiska produkter. Detta förbud skulle bland annat omfatta kosmetiska produkter, tvätt- och rengöringsmedel, färger och lacker, medicintekniska produkter samt jordbruks- och trädgårdsprodukter. ställer sig bakom detta förbud mot avsiktligt tillsatta mikroplaster. bör jobba för detta förbud inom EU. Vi hör ofta i debatten hur våra svenska lantbrukare sliter med både lönsamhet och dignande regelbördor. För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för våra livsmedelsproducenter menar vi att regeringen bör verka för att myndigheterna i större utsträckning ska använda sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. För att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket bör hänsyn tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel. Detta pekar tydligt på att EU bör vara en stark aktör på kemikalieområdet och att väldigt mycket av vår kemikaliepolitik bör samordnas där. För som vi har sagt tidigare: Kemikalier kan vara otroligt farliga, men rätt använda är de väldigt viktiga för vår överlevnad. Nanopartiklar har många användningsområden, och vi hör ganska ofta om forskare som gjort stora genombrott när det gäller att använda nanomaterial till någonting som är till stort gagn för oss människor. Vi vet dock fortfarande väldigt lite om hur människa och miljö utsätts för materialet, vars risk, spridning och exponering inte är tillräckligt känd. Den lagstiftning som finns är undermålig. I Reachlagstiftningen anges att all import eller tillverkning av kemiska ämnen över måste registreras. Eftersom nanomaterial ofta används eller importeras i väldigt små mängder riskerar de därmed att falla under strecket för detta krav, vilket gör att den nuvarande lagstiftningen inte helt kan generera den information som behövs för att bedöma risker och vid behov vidta åtgärder. delar regeringens bedömning att det finns ett stort behov av att anpassa lagstiftningen inom EU och säkerställa att etappmålet om nanopartiklar och nanomaterial uppnås. Slutligen, fru talman, är miljö- och allergimärkning viktiga verktyg för att konsumenter ska kunna göra kloka val av produkter. Men det finns en fragmentering bland märkningarna som kan leda till både förvirring och en brist på samstämmighet kring en del behörighetskriterier. vill uppmuntra till en standardisering kring märkning av produkter. Vi vill även se en öppnare dialog mellan företag och konsumenter och ett bättre samarbete mellan intressenter. Det skulle vara otroligt bra för oss konsumenter. 44 (S): Genom sin nära anknytning till bergsbruket fick kemin tidigt en stark ställning i . mineralrikedom och den långa traditionen av mineralanalys bidrog till att kemister kan räknas som upptäckare av inte mindre än 20 av 68 grundämnen som påträffades . Runt om oss här i finns fler spår av kemi som sträcker sig – genom , , och . Men ack, ack, ack vad fel det kan bli med kemi genom slarv, underlåtelse, okunskap, dåliga kontroller, försummelse, slapp politisk vilja eller ren brottslighet. DDT, , TBT och bottenfärger, med akrylamid, dumpade gifttunnor i havet och PFAS – tyvärr är historien kantad av exempel där kemi har blivit skadligt för djur, natur och människor. Kemi är en kraftfull vetenskap och måste hanteras med respekt. Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 14 om kemikaliepolitik. Betänkandet handlar bland annat om kombinationseffekter av kemiska ämnen, mikroplaster i kemiska produkter, PFAS, bekämpningsmedel, information om kemikalier och samarbete mellan olika länders kemikaliemyndigheter. Politiken och kemikaliepolitiken arbetar på flera plan: internationellt, inom EU, i och såklart inom . Inom har vi till exempel miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Vi har Handlingsplan för en giftfri vardag. Vi har Kemikalieinspektionen, som är en central tillsynsmyndighet med ansvar för kemikaliekontrollen. Vi har också kemikalielagstiftningen, där kemikaliereglerna i hög grad och i sin tur är samordnade inom EU. Apropå EU har vi inom EU Europeiska kemikaliemyndigheten, som arbetar för säker användning av kemikalier. Europeiska gröna given, EU:s nya tillväxtstrategi, startades upp . Den har också bäring på kemikaliepolitiken med till exempel nollutsläppsvision för en giftfri miljö men även att industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi. Utvecklingen av kemikalielagstiftningen Reach inom EU är därför ytterst viktig att påverka. I princip omfattas alla kemiska ämnen av Reach. Svenska Kemikalieinspektionen driver även ett nätverk mellan närmast berörda svenska myndigheter och ingår även i ett nätverk på EU-nivå som drivs av Europeiska kemikaliemyndigheten. Lagstiftningen inom kemikalieområdet är i stor utsträckning samordnad, vilket innebär att arbetet inom EU är betydelsefullt för att minska riskerna med farliga ämnen. Det finns även ett nordiskt samarbete, Nordiska kemikaliegruppen, som är en del av för miljö. Kemikalieinspektionen arbetar med flera länder runt om i världen, ger råd och utbyter erfarenheter. med dess 73 punkter och fyrpartiuppgörelsen mellan oss socialdemokrater, finns en särskild punkt, punkt 37, med direkt bäring på mikroplast. Mikroplast handlar om små, små partiklar, plastfragment och fibrer av plast och gummi. Förekomsten på land och i hav beror bland annat på nedbrytningen av plastartiklar, textilier, fiskeredskap, gummiartiklar och däckslitage. Mikroplaster kan vara farliga för djur, natur och oss människor. Mikroplaster angränsar till våra kemikaliemyndigheters arbete, och spridningen av mikroplaster ska med januariavtalet förhindras bland annat genom förbud mot mikroplaster i fler produkter och förbud mot onödiga plastartiklar. Enligt punkt 38 i januariavtalet ska vidare en resurseffektiv och cirkulär ekonomi stärkas, och en utredning ska tillsättas om att alla produkter ska ha ett produktpass med information om vad produkten innehåller, var den kommer från och hur den ska återvinnas eller tas om hand . Dessa nämnda exempel ur januariavtalet har direkt bäring på kemikaliepolitiken. Vidare anför regeringen i sin senaste budgetproposition att lagstiftningen inom EU behöver tillämpas och utvecklas snabbare för att identifiera och åtgärda potentiella kemikaliehot. Angående hot och skador har vi även perfluorerade alkylsyror, PFAS. PFAS används som en effektiv men giftig tillsats i bland annat brandskum. Där man använt brandskum med PFAS kan det även finnas kontaminerade marker och vatten. Detta kan senare skada djur, människor och natur. bad regeringen försvaret att planera och sanera marker där det kan finnas spår av miljögifter, till exempel från skadligt brandskum, efter militär övningsverksamhet. Detta är välkommet. Som socialdemokrat vill jag att nya kemikalier bara ska tillåtas om de är bevisat ofarliga. Kemikalier ska bytas ut mot mindre farliga alternativ.