prot · H80937 · 2020-11-18 00:00:00 — § 1 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte vice talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte äga rum. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:136 Interpellation 2020/21:136 och ersättningar som främjar våldshandlingar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor samt tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:146 Interpellation 2020/21:146 Inbördeskrig och våldsamheter i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor samt tidigare inbokade engagemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utrikesutskottet: RiR 2020:21 Sidas garantiverksamhet – statens arbete med garantier inom svenskt bistånd § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:49 till skatteutskottet COM(2020) 593 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Sekretess för uppgifter om statliga tjänstepensionsförmåner betänkande 2020/21:KU8 Sekretess för uppgifter om statliga tjänstepensionsförmåner (prop. 2020/21:15) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) Uppföljning av riks-dagens arbete under coronapandemin § 6 Uppföljning av arbete under coronapandemin betänkande 2020/21:KU13 Uppföljning av arbete under coronapandemin 1 (M): har i ett utskottsinitiativ föreslagit att en parlamentarisk kommitté ska tillsättas. Den ska följa upp arbete under coronapandemin. Vi föreslår att detta ska tillkännages för riksdagsstyrelsen. Utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har ställt och den parlamentariska processen inför prövningar som inte har förekommit i modern tid. Det ansågs i ett tidigt skede nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter även om ett större antal riksdagsledamöter inte kan delta i riksdagsarbetet på plats i . Antalet ledamöter som deltar vid omröstningar i kammaren har minskat. Ett antal förändringar av utskottens arbetssätt har genomförts. Inom förvaltningen har anpassningar gjorts för att myndigheten ska ge det stöd och den service som krävs för att minska risken både för påverkan på den parlamentariska processen och för smittspridning. Uppföljning av riks-dagens arbete under coronapandemin En uppföljning av de vidtagna åtgärderna och av och arbete under pandemin skulle ge ett värdefullt underlag för lärdomar om de arbets- och beslutsprocesser som har ägt rum. Sådana lärdomar kan utgöra stöd vid bedömningen av behovet av eventuella förändringar i dessa processer vid extraordinära händelser. anser mot denna bakgrund att det finns skäl till att ta initiativ till en uppföljning av arbete under coronapandemin. En sådan uppföljning bör enligt utskottet avse flera perspektiv på hur riksdagsarbetet har påverkats av pandemin. Vi vill att uppföljningen ska koncentrera sig på tre aspekter. Det första perspektivet gäller som beslutsorgan. Coronapandemin har ställt och ställer fortfarande krav på snabb hantering i den parlamentariska processen, och arbetsformerna har behövt anpassas för att minska risken för smittspridning. En uppföljning i denna del bör inriktas mot hur upprätthållande av statsrättsliga funktioner har fungerat. Fokus här ligger på arbetet i kammaren, utskotten och . Det andra perspektivet gäller riksdagsledamöternas förutsättningar att utöva riksdagsuppdraget. Ledamöters fysiska frånvaro från kan antas ha påverkat inte bara deltagandet i kammar- och utskottsarbetet utan även förutsättningarna för ledamotsuppdraget i stort. Det gäller exempelvis kontakter med riksdagsgrupp, partikansli, väljare och intresseorganisationer samt arbetet med internationella frågor. En uppföljning utifrån detta perspektiv bör inriktas på hur ledamöterna har kunnat utöva riksdagsuppdraget på individnivå. Det tredje perspektivet avser stöd och service till den parlamentariska processen under den pågående pandemin. De nya förutsättningarna har skapat krav på ny teknik och förändrade arbetsprocesser i . Som exempel kan nämnas de nya digitala lösningar som förvaltningen har behövt införa. Ett antal åtgärder har också behövt vidtas för att risken för smittspridning ska minska. Fokus vid en uppföljning ligger i denna del på hur förvaltningen i den uppkomna situationen har utfört de uppgifter som har en direkt koppling till den parlamentariska processen och till ledamotskapet. Vi i utskottet föreslår att en parlamentariskt sammansatt kommitté får i uppdrag att genomföra en uppföljning av samtliga tre nämnda aspekter. Vi säger också att kommittén bör vara fri att själv lägga upp sitt arbete, och den bör vara oförhindrad att redovisa samtliga de iakttagelser som kartläggningen ger anledning till. Kommittén bör redovisa sitt uppdrag senast . Uppföljning av riks-dagens arbete under coronapandemin Sammanfattningsvis föreslår vi med utnyttjande av vår initiativrätt att ställer sig bakom det som utskottet har anfört om en uppföljning av arbete under coronapandemin och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS § 7 Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS betänkande 2020/21:JuU7 Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS (prop. 2020/21:6) 2 BO (SD): Vi debatterar justitieutskottets betänkande avseende ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS . Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. är med i , ett samarbete som tillkommit för att uppnå målet med att människor ska kunna resa fritt inom Schengenområdet. Ett stort antal regler har satts upp för att säkerställa den fria rörligheten av personer men även för att kunna motverka de negativa bieffekter som den fria rörligheten kan medföra, till exempel gränsöverskridande brottslighet och olaglig invandring. Schengens informationssystem, SIS, är ett exempel på en åtgärd som syftar till att stärka operativa samarbete i frågor om bland annat brottsbekämpning och migrationskontroll. SIS är ett centralt datasystem som möjliggör informationsutbyte mellan medlemsstaterna. I är det polisen som ansvarar för den nationella delen av SIS. En utländsk medborgare som inte kan identifieras på annat sätt ska vid in- eller utresekontroll eller vid en inre utlänningskontroll vara skyldig att låta en polisman eller en särskilt förordnad passkontrollant eller annan tjänsteman vid tullen, eller fotografera eller ta personens fingeravtryck. SIS , som propositionen utgår från, reglerar inte hanteringen av biometriska uppgifter efter att en sökning genomförts. Regeringen anför med hänvisning till vissa tidigare lagstiftningsärenden att de ska förstöras efter att en sökning är genomförd. Med anledning av vad både och anför i sina remissvar framstår en av regeringen vidhållen uppfattning i denna fråga som omotiverad. När myndigheterna som ska tillämpa regelverket anför att den föreslagna konstruktionen skulle medföra problem som i betydande utsträckning påverkar deras möjlighet att lösa en uppgift anser vi att det finns anledning att ompröva ett sådant ställningstagande. anför exempelvis att frågan om lagring av fingeravtryck påverkar hela unionen. Om inte får möjlighet att lagra fingeravtryck och använda dessa för sökning och registrering i SIS kommer det att finnas en påtaglig risk att tillstånd beviljas i eller annan medlemsstat trots att det finns en registrering i SIS. efterfrågar en mer djupgående analys av möjligheterna att bättre uppnå förordningarnas syften med en utökad möjlighet till sökning och lagring av biometri. Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS Vi anser därför att bör tillkännage för regeringen att lagring av biometrisk information ska tillåtas i de fall där det är möjligt. Tiden för sådan lagring bör i sådana fall bestämmas till den maximala gräns som föreskriver eller annars till dess att uppgifterna är uppenbart obehövliga. Jag vill avsluta med att nämna att har lämnat in en hemställan till regeringen om en allmän översyn av det nationella regelverket om bland annat insamling av biometriska uppgifter i syfte att stärka den brottsbekämpande verksamheten. Vi ser fram emot att få ta del av regeringens arbete med frågan här i . 3 (V): Det här är en fråga om flyktingpolitik. Det är väl därför som det bara är och som opponerar sig i frågan. vill att och ska ha en mänsklig, värdig och välkomnande flyktingpolitik. Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelse och förtryck. Alla ska kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. För att det ska bli verklighet måste EU släppa in dem som söker skydd, så att de kan få sina asylskäl prövade. Så ser det inte ut . I stället byggs murarna runt EU ständigt högre, och nästan alla legala möjligheter att ta sig till EU har täppts till. Schengens informationssystem, SIS, är ett gemensamt datasystem för medlemsstaterna i Schengenområdet. Syftet är att ha ett gemensamt informationssystem för gränskontroll, dels för att hindra utvisade eller avvisade tredjelandsmedborgare från att komma in i Schengenområdet, dels för att koordinera spanandet efter vissa föremål eller personer i syfte att bekämpa brott. SIS har det varit verksamt snabbt vuxit till ett gigantiskt personregister. har flera operativa system med uppgifter om tredjelandsmedborgare. I databaserna lagras information, bland annat biometriska data, om miljontals individer från tredjeländer. Minst 500 000 människor med inreseförbud i finns listade i systemet. Rättslösheten för de miljoner människor som registrerats i SIS är nästan total. Många av dessa vet inte om att de är registrerade och vet inte av vem eller varför. har redan sedan tillkomsten av informationssystemet ifrågasatt att SIS inte bara handlar om personer som begått eller är misstänkta för brott. SIS används för en omfattande registrering av så kallad förebyggande natur, det vill säga registrering av personer som inte är brottsmisstänkta. En stor del av de miljontals personer som finns registrerade i SIS är personer från länder utanför Schengenområdet som av olika skäl fått avslag på sina asylansökningar. Betydelsen av en sådan registrering är att personerna i fråga kan avvisas direkt vid Schengens yttre gräns. Antalet sådana avvisningar har också ökat markant. Möjligheten för en avvisad asylsökande att få rättelse måste dessutom anses som minimal, då hen efter avvisning inte har tillgång till den statsapparat som har till uppgift att rätta eventuella felaktigheter. Detta innebär att personer med helt legitima asylskäl nekas prövning i enlighet med . Asylansökningar ska alltid prövas i enlighet med tillämpliga konventioner oavsett tidigare beslut. En registrering i SIS ska inte innebära att den sökande fråntas sin rätt till sådan prövning. Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS Regeringen föreslår i propositionen ändringar i lagen om Schengens informationssystem och utlänningslagen. Ändringarna gäller bland annat bestämmelsen i lagen om Schengens informationssystem om användning av fotografier och fingeravtryck för att fastställa någons identitet. Vidare ska en utlänning vid en in- eller utresekontroll eller en inre utlänningskontroll vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för att genom en sökning i SIS kunna identifieras om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. Att använda biometriska data som ensam identifikationsgrund innebär en alltför hög risk för felaktig identifiering eller icke-identifiering. Om bara en halv procent blir felidentifierade är detta alldeles för många med tanke på de miljoner människor som redan är registrerade i dessa databaser. Den centrala lagringen av biometriska data ökar även risken för otillåten användning av dessa databaser, manipulering av biometriska data av kriminella organisationer och möjliga identitetsstölder. De skäl som vi tidigare anfört mot användning av biometriska data för identifiering kvarstår. Regeringens förslag i den nu aktuella propositionen kommer ytterligare att försämra möjligheterna för människor som är på flykt för att söka skydd i . Vidare kommer förslaget att leda till ytterligare press på de personer som befinner sig i och utsätts för inre utlänningskontroll. kan därför inte stå bakom regeringens förslag i någon del. yrkar därför avslag på hela motionen. Vi går punkt för punkt igenom de tekniska svårigheter och integritetssvårigheter som förslaget innebär. Men jag tänker inte trötta ut kammaren med ännu fler detaljer om hur SIS fungerar och varför det inte är ett bra alternativ utan hänvisar till motion i frågan. Med det yrkar jag bifall till reservation 1. 4 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna i ärendet. Jag avser här att kortfattat redogöra för bakgrunden till och syftet med detta förslag om justeringar i lagen om Schengens informationssystem samt utlänningslagen. Världen står inför stora utmaningar när det gäller människor på flykt. Inte sedan har så många människor tvingats fly från sitt land för att tillvaron raserats av krig eller förföljelse. har tagit ett stort ansvar för att lindra denna globala situation. Vi har stått upp för asylrättens principer, och vi har med stark röst verkat för att hela EU-familjen ska ta ett gemensamt och solidariskt ansvar. För att kunna ha en långsiktig acceptans för vår linje krävs dock att vi har ett ordnat mottagande och en tydlig kontroll på vilka personer som vistas i vårt land. Personer med flera identiteter, handel med falska pass och en exploaterad traffickingverksamhet – allt det och mycket mer förekommer i vårt land, men det kan vi aldrig acceptera. Med dagens lagändringar ger vi bättre möjligheter att upptäcka om en person som har en SIS-registrering försöker resa in i eller vistas i under falsk identitet. Detta ska dock ske på ett rättssäkert sätt, och vi anser att lagförslaget på ett bra sätt uppfyller kriterierna i denna del. Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS Förslagen innebär, som vi hört från tidigare talare, att en utlänning vid kontroll vid gräns eller inne i landet ska vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för att kunna identifieras om identiteten inte kan fastställas på något annat sätt. En polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller får med denna förändring bättre möjligheter att kontrollera identitet. Schengens informationssystem ger oss ett kraftfullt verktyg för att säkerställa vilka som söker tillträde till eller vistas i vårt land. Det finns över 90 miljoner personer och objekt listade i systemet. Det är ett register som flitigt används av polis‑, rätts- och migrationsväsen i övriga medlemsländer. En fråga som varit viktig i remissrundan för lagförslaget är hur uppgifterna ska hanteras efter kontroll. Man skulle kunna spara dessa uppgifter, men vi menar att det inte harmoniserar med annan lagstiftning. I stället vill vi införa en bestämmelse om att fotografiet och fingeravtrycket ska förstöras när identiteten är klarlagd. Det innebär att fotografiet och fingeravtrycket som har tagits för kontrollen inte kan användas för andra ändamål. 5 (M): De fyra friheterna – den fria rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital – är kärnan i det europeiska samarbetet och skapar stora ekonomiska, sociala och kulturella värden för och . En förutsättning för att den fria rörligheten för människor ska fungera väl är att det finns en tillfredsställande yttre gränskontroll och att det finns möjligheter att säkert identifiera tredjelandsmedborgare som reser in eller vistas i landet. Det ärende vi debatterar handlar om att personer från tredjeland i samband med in- eller utresa till liksom i samband med inre gränskontroller ska vara skyldiga att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck samt att polisen eller andra myndigheter ska kunna använda dessa uppgifter för att söka i informationssystem. De ändringar som föreslås i propositionen är en anpassning av svensk lagstiftning till EU:s nya polisförordning och gränsförordning och innebär en klar förbättring jämfört med dagens reglering. I remissbehandlingen lämnas synpunkter på hur den information som samlas in kan hanteras efter att kontrollerna genomförts. är, som tidigare nämnts, kritisk till att uppgifterna ska förstöras efter genomförd kontroll, och efterfrågar en mer djupgående analys av möjligheterna till sökning och lagring av biometri. Vi har från sida stor förståelse för den kritiken men konstaterar att det nu saknas beredningsunderlag för att utforma regleringen annorlunda just här och . Vad gäller frågan om hantering av biometrisk information menar vi moderater att dagens regelverk är splittrat och förlegat. Vi konstaterar också att har hemställt hos regeringen om en allmän översyn av regelverket kring biometriska uppgifter. Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS uppfattning är att polisen behöver ges bättre förutsättningar att samla in, spara och använda biometriska uppgifter. Frågan om biometrisk information är emellertid komplex och bör behandlas mer samlat än vad detta ärende medger. Det handlar inte heller bara om frågan om lagring av information utan också om hur informationen ska kunna användas. Från tar vi upp frågan om översyn av regelverket kring biometriska uppgifter i flera av våra parti- och kommittémotioner. Vi avser därför att komma tillbaka i samband med att dessa behandlas. Vi redogör för det i ett särskilt yttrande i betänkandet. 6 (KD): Som tidigare talare redogjort för gäller dagens debatt en proposition som ger våra myndigheter möjlighet att kontrollera en person vid gräns eller inne i . Detta ska ske genom att denna person vid en in- eller utresekontroll eller en inre utlänningskontroll ska vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för att genom en sökning i Schengens informationssystem kunna identifieras om identiteten inte kan fastställas på något annat sätt. Detta förslag till förändring läggs fram med anledning av ändringar i det EU-rättsliga regelverket för Schengens informationssystem, SIS. Förändringen är bra, och vi kristdemokrater ställer oss bakom den eftersom den skapar möjlighet till att vi får ökad kontroll över vilka personer som vill komma in men också vilka personer som vistas här. Dock ser vi behov av att ytterligare förändringar görs enligt de förslag som berörda myndigheter lyft fram i samband med remissförfarandet. Bland annat lyfter och fram det faktum att förslaget innebär att de biometriska uppgifter som tas vid kontrollen ska förstöras direkt efter sökning. Båda dessa myndigheter förordar i stället att fotografier och fingeravtryck som tagits för en kontroll enligt SIS borde få lagras för att vid behov användas även . Man lyfter fram ett önskemål om att nödvändiga ändringar ska göras så att lagstiftningen tillåter att biometrisk information får lagras och användas vid sökningar även . Vi kristdemokrater tycker att och åsikter är relevanta och ser likt att vi som lagstiftande församling bör lyssna till och agera enligt deras remissyttrande. ser behov av en mer djupgående analys av möjligheten till sökning och lagring av biometri, och är kritisk till att uppgifterna i enlighet med förslaget ska förstöras efter genomförd kontroll. Som sagts har tidigare hemställt hos regeringen om att en allmän översyn av regelverket kring biometriska uppgifter ska göras. Vi anser att polisen och även bör ges bättre förutsättningar för att samla in, spara och använda biometriska uppgifter. Frågan är dock komplex och bör som sagts tidigare hanteras mer samlat av riksdag och regering. Det handlar inte bara om lagring utan också om hur informationen kan användas. Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS och kommer under /2022 att med en bredare analys behandla andra förslag som handlar om en översyn av regelverket. Vi kristdemokrater avser därför att återkomma till frågan i det sammanhanget. Mot den bakgrunden avstår vi från att reservera oss till förmån för motionen men lämnar ett särskilt yttrande för att belysa att frågan behöver hanteras av regeringen och framöver för att ge myndigheterna de verktyg som de ser behövs för sin verksamhet. 7 (L): Liberalerna yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi liberaler är starka anhängare av det europeiska samarbetet. Vi tycker att gränslösheten är viktig, att vi tillsammans gör det möjligt för människor att kunna resa fritt, företag att etablera sig och att vi skapar en dynamik i det vi kallar Europeiska unionen. När vi plockar ned gränshinder och tar ned de barriärer som finns för att människor ska kunna resa fritt inom vår union är det viktigt att man har ett tydligt och starkt skydd för den yttre gränsen. Det finns all anledning att vi vet vilka människor som befinner sig inom EU. Om man jämför med många andra länder har man samma system. Reser man till , till , eller testa att åka till , så får ni se, vill de veta vem som kommer in i landet. Är det oklart vilken person som står vid gränsen, en människa som kan vara asylsökande, är det relevant, utan att göra någon asylprövning, att ta reda på vem personen är som står vid vår gräns. Vi måste ändå ta till oss det faktum att det är ganska omfattande hot mot just . Vi har haft ett antal rätt obehagliga terrordåd. Vi vet att i den stora grupp av människor som flydde inte minst från kriget i fanns det många personer som hade helt andra avsikter än att leva enligt europeiska värderingar. De ville leva enligt några andra värderingar, och framför allt attackera den europeiska och den liberala livsstilen. Därför är det viktigt att vi ger denna möjlighet till ett förstärkt kontrollinstrument vid gränsen för att fastställa identitet. Det är också rimligt att vi inte , i det här ärendet, slår fast att man ska få spara detta hur som helst. Jag håller med om det som för fram: Dessa register finns till för att vi ska veta vilka vi inte vill ska komma in i vårt land. Personer som kan ha gjort andra saker på annat håll i ska identifieras. Man ska inte kunna smita in bakvägen via , via eller via i unionen och sedan ställa till med antingen grov brottslighet eller terroristdåd. För att utveckla det europeiska samarbetet och slå vakt om öppenheten, fru talman, är det alltså viktigt att vi vet vilka personer som kommer till våra gränser. Det betyder inte att en person som kommer inte ska få söka asyl, men vi måste veta vem det är som kommer in i vårt land och i vår union. Det är helt avgörande för att kunna upprätthålla det som vi vill fortsätta att se som viktigt i – öppenheten, tryggheten och den demokrati vi vill skydda. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 8 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS betänkande 2020/21:JuU9 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande (prop. 2019/20:198) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) Ett förstärkt med-arbetarskydd för polisanställda § 9 Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda betänkande 2020/21:JuU3 Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda (prop. 2019/20:186) 8 (S): Regeringens satsning på att stärka svensk polis fortsätter med oförminskad styrka. Vi är mitt uppe i en historisk satsning på som handlar om många miljarder, vassare verktyg och inte minst fler polisanställda, med målet 10 000 fler . Det är en viktig målsättning.