prot · H80930 · 2020-11-05 00:00:00 — Det är oerhört viktigt att ingen som begår brott, oavsett var det sker eller vilken nationalitet man har, ska ha straffrihet. Vi har en god lägesbild av och kännedom om de individer som har deltagit i IS så kallade krig och har anknytning till . Vi har också varit tydliga med att lagföring och ansvarsutkrävande bör ske på plats i regionen men att vi naturligtvis som land ska ta ansvar för de individer som har begått brott och att de ska kunna lagföras och straffas i . 15 (SD): Vi har individer i vårt land som vill döda oskyldiga människor. De har varit anslutna till IS, och genom sina svenska medborgarskap har de haft möjlighet att komma tillbaka till och ta del av våra välfärdssystem. Vi medborgare får betala för detta med skattepengar. Regeringen har inte lyckats utvisa en enda individ som utgör ett säkerhetshot mot . Trots verkställighetshinder borde landets säkerhet gå före extremisternas säkerhet. Varför vill inte regeringen förklara dessa individer som fiender och frånta dem deras svenska medborgarskap? 16 Miljö- och klimatminister (MP): De principer som håller högt och försvarar är rättsstatens principer. Den som begår ett brott, oavsett var det sker och om det är ett terroristbrott eller ett omänskligt brott i någon religiös sekts namn, ska ställas till svars och lagföras. Jag vill verkligen understryka att för den som inte har någon statstillhörighet blir rättsosäkerheten oerhört stor. Vi ska naturligtvis fälla dem som har begått grova brott. 17 (C): Jag ställer min fråga till , som har ansvar för kommuner och regioner. Det handlar om att det runt våra kuster finns en väldigt vacker skärgård, med öar och fritidshus men också med fastboende personer som bor där året runt. De har barn som ska till skolan, och de jobbar själva. Det finns även äldre där, som behöver läkare, färdtjänst och så vidare. Och så har vi en kollektivtrafiklag i vårt land, men den efterlevs inte. Inte funkar telekommunikationen heller särskilt bra ute på dessa öar. Färdtjänsten funkar inte heller, för det finns ingen man kan anropa. Vad gör ministern åt detta? Vilka kontakter har ministern med våra regioner och kommuner för att de ska se till att vår kollektivtrafiklag efterlevs i hela ? 18 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Detta är en fråga som berör flera olika områden. Jag kan stämma in i en beskrivning av att det är tufft i många delar av landet när det gäller att samhällsservicen överallt ska fungera på ett bra sätt. Det bygger verkligen på att det är ett samspel mellan vad vi gör på nationell nivå – de beslut som tas här i , regeringens initiativ och våra myndigheter – och vad man gör lokalt. Det kommer ännu mer att ställas på sin spets när det handlar om att vi ska garantera att samhällsservicen finns men att det ser olika ut hur den utformas. I de kontakter med regioner och kommuner som jag har är det många av dessa frågor som är aktuella, och där försöker vi också se hur vi ytterligare kan förbättra samhällsservicen. 19 (C): Detta är oerhört viktigt. Jag var på besök utanför . Där hade man ingen form av kollektivtrafik. Där var det ganska många fastboende året runt. Som minister har man ansvar för att se till att det faktiskt fungerar. Då undrar jag: Vad gör ministern? Hur driver ni på för att detta ska fungera? 20 Statsrådet (S): Det vi gör i regering och riksdag, samarbetspartierna tillsammans, handlar om att hitta olika former för en fungerande samhällsservice. Där det är glest befolkat kan det inte se ut precis likadant som i en större stad, till exempel. Då måste man hitta andra former för det. Det handlar om utbyggnad av den digitala infrastrukturen och om att tillsammans med kommunerna försöka se till att man har gemensam samhällsservice. Det tror jag att vi mer och mer kommer att få se framöver, och vi får diskutera mer samverkan. Biobränsle och färdplaner för fossilfrihet 21 (V): Inom ramen för regeringens initiativ Fossilfritt har 21 färdplaner för fossilfrihet inkommit. Det är färdplaner från åkerinäringen, skogsnäringen, stålindustrin, fordonsindustrin och så vidare. Nästan alla industrier räknar med att använda mer biobränsle än . Skulle alla dessa färdplaner uppfyllas skulle vi i behöva ungefär dubbelt så mycket biobränsle som . Det säger sig självt att vi inte har tillräckligt med råvara för att producera dubbelt så mycket biobränsle som . Med en så stor produktion skulle vi förvandla våra levande skogar till monokulturer för biobränsleproduktion. Därför vill jag fråga miljö- och klimatministern hur mycket biobränsle som ska produceras inom ramen för färdplanerna. Hur garanterar ni att vi behåller biologisk mångfald och levande skogar? 22 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för att han lyfter en väldigt viktig fråga. De färdplaner som har kommit in och överlämnats till regeringen inom ramen för Fossilfritt är branschernas egna bedömningar av hur de ska kunna klara målet att vara fossilfria och ha nettonollutsläpp till 2045. Det finns ingen total bild. Många färdplaner överlappar varandra, och färdplanerna tar såklart inte höjd för kommande lagstiftning och reformer som regeringen har lagt fram, till exempel . Uppskattningen om en fördubblad användning är väldigt grovt tillyxad. Vi ser exempelvis redan nu hur elektrifieringsscenarierna i ganska mycket överträffar prognoser. Vi kommer att följa detta väldigt noga. Men att den biologiska mångfalden och de mål vi har för den ska skyddas är också ett viktigt mål för regeringen. 23 (V): Färdplanerna har ju skickats in till regeringen, och det har skett inom ramen för det av regeringen startade initiativet Fossilfritt , där ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Det är en fantastisk målsättning. Därför tror jag att alla förväntar sig att det är just regeringen som ska återkomma när det gäller avvägningen och prioriteringen. sa att biobränsle endast ska framställas av restprodukter. Jag vill fråga: Står fast vid det? 24 Miljö- och klimatminister (MP): Som sagt var: Den här utvecklingen går snabbt. Det är i första hand restprodukter och den hierarki som vi ser för hur vi ska använda skogen som ska vara vägledande. Sedan tillverkas biobränsle ingalunda endast av skogens restprodukter utan också av restprodukter från både industrin och jordbruket. importerar största delen av det biodrivmedel som används. finns det möjlighet att öppna för hållbar produktion av biodrivmedel i . Borttagande av karensregel för företagare under pandemin 25 (KD): Krisen och smittspridningen är verkligen inte över. Utvecklingen har gjort att restriktionerna har behövt skärpas för allt fler regioner, vilket innebär att krisen återigen drar in som en otrevlig orkan över vårt lands företagare. I synnerhet när det gäller småföretagare inom besöksnäringen är situationen oerhört tuff och kritisk för många. Många lever i en oviss tid och känner en stor frustration, och många företagare är desperata. De måste se över sin verksamhet och börja säga upp folk . Utifrån förutsättningen att vi nu är mitt i en pandemi menar många företagare att karensregeln måste tas bort , då företag bara får nio månaders korttidsstöd och sedan 24 månaders karenstid. Är regeringen beredd att under pågående pandemi göra ett undantag och tillfälligt ta bort denna karensregel? 26 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Det stämmer att vi är i en exceptionell situation, och regeringen har också varit snabb med exceptionella åtgärder för att underlätta för företagen och inte minst för de anställda runt om i för att mildra effekterna av restriktionerna med anledning av pandemin, som inte minst har drabbat besöksnäringen. Vi har infört ett väldigt lyckat permitteringsstöd, som gör att många människor har kunnat behålla sina jobb under denna svåra tid. Vi har också gett ett omsättningsstöd och ett omställningsstöd till företag, vilket gör att de har möjlighet att klara denna svåra tid. Vi har tagit bort arbetsgivaravgifter. Vi har tagit på oss sjuklöneansvar. Vi ämnar också gå fram med stöd till enskilda näringsidkare. Här finns det många viktiga styrmedel och olika former av hjälp för dem som har drabbats av pandemin. 27 (KD): Tack, ministern, för ett svar som inte besvarar min fråga! Frågan gällde ju karensregeln, som innebär att de företag som har fått korttidsstöd inte har rätt att få det längre. väntar de på vad regeringen kommer att göra framöver. Kommer regeringen att lämna besked om vad som gäller? Karensregeln innebär ju att man inte får något korttidsstöd när man väl har haft det . 28 Miljö- och klimatminister (MP): Detta är som sagt en exceptionell situation. Det är viktigt att vi stärker de företag som har möjlighet att fortsätta sin verksamhet när krisen är över. Omställningsstödet ska just vara ett omställningsstöd, så att företag har möjlighet att anpassa sig och inte ska behöva gå i konkurs. Det är en möjlighet till omställning för att klara av pandemin. Det är syftet med det hela. 29 (L): Även jag har en fråga till miljö- och klimatminister . Vi står nu inför enormt stora klimatförändringar och en enormt stor klimatkatastrof. För att få bukt med det behöver vi elektrifiera, och då behöver vi en stadig tillgång på el. har frågan om slutförvaret och ett ökat mellanförvar på sitt bord. Sanningen är ju den att om regeringen inte kommer till skott med att godkänna detta hotas den stabila elförsörjningen i landet. Därför vill jag ställa frågan till statsrådet om vi kan förvänta oss att regeringen fattar beslut och godkänner att man går fram med just frågan om slutförvar och mellanförvar så att vi kan rädda klimatet och inte får störningar i energisystemet. 30 Miljö- och klimatminister (MP): knyter nu energiförsörjningen och klimatomställningen till frågan om slutförvar av uttjänt kärnbränsle. Frågan om slutförvar har varit i allra högsta grad olöst ända sedan man började använda sig av kärnkraft i och i andra länder. Det finns i princip inget land som har ett fungerande slutförvar. I stället finns världens uttjänta kärnbränsle i olika mellanlager. Trots detta bygger man nya kärnkraftverk, även om de är oerhört dyra i jämförelse med att tillföra motsvarande kapacitet från till exempel vind- eller vattenkraft. Det här är det största ärende som någonsin har behandlat, och det är viktigt att vi gör en bedömning som är så säker som möjligt. 31 (L): Det gläder mig att statsrådet tycker att det här är viktigt. är det ju så att har sagt ja, och kommunerna som berörs har sagt ja. Även Mark- och miljödomstolen har sagt ja men menar att man behöver komplettera angående kopparkorrosion, vilket också har gjorts. Poängen med det system vi har är att det finns flera kontroller på vägen. Det som händer om vi inte fattar ett beslut om det här nu är att vi riskerar att kärnkraften stannar och att vi då kommer att få se stora störningar i vårt energisystem. Det är dåligt för klimatet. 32 Miljö- och klimatminister (MP): Jag instämmer inte i slutledningen att den här frågan är kopplad till klimatfrågan. Slutförvaret av kärnbränsle har varit en olöst fråga ända sedan man började införa kommersiell kärnkraft i världen. Vi talar om ett slutförvar som måste vara hållbart i 100 , varken mer eller mindre – 100 ! Då är det viktigt att det på alla tänkbara sätt är säkerställt att det system som ska godkännas är ett tryggt system. Tillskott av medel till kommunerna 33 (S): Jag vill ställa en fråga till civilminister . Coronapandemin har drabbat hälsan men också ekonomi väldigt hårt. Därför har den S-ledda regeringen kommit med en kraftfull budget med stora tillskott till kommunsektorn. Det är väldigt välbehövligt för kommunerna och för att få igång ekonomin. Många kommuner ser därför trots allt ganska ljust på tillvaron . Flera anser dock att det åren därefter behövs ökade tillskott till kommunerna bland annat för att klara välfärden. Kommer regeringen att tillföra medel även kommande år? Varför var inte de tillskott som kommer permanenta? 34 Statsrådet (S): Tack, , för en fråga som jag vet att många diskuterar och funderar på just nu! Det stämmer att det vi har gjort är historiskt väldigt stort. Genom alla de kontakter jag har även med SKR vet jag att man i kommunerna är nöjd med de tillskott som har kommit. Man har sluppit göra stora effektiviseringar som annars skulle ha varit aktuella. Det här handlar framför allt om att det har varit ett svagt skatteunderlag . Det är därför vi har gjort de här stora förändringarna och ser att vi måste prioritera det som handlar om välfärden. Skola, vård och omsorg är det viktigaste för att se till att vi fortsatt har en bra utveckling i vårt land på det här området. När det gäller det svaga skatteunderlaget följer regeringen hur det utvecklas. Vi har gett de besked som går att ge nu och kommer sedan naturligtvis att överväga vad som ytterligare kan behövas. Det finns naturligtvis med i den fortsatta planeringen . 35 (S): Jag tackar för svaret. Det har varit viktiga åtgärder för kommunsektorn, och det handlar ju om att klara välfärden och också hålla ekonomin igång. Detta är bra, men en del kommuner har stora överskott . Vad kan kommunerna och regionerna göra med de överskotten? Hur ska regeringen hantera SKR:s framställan om tillfällig lagändring, som förkortat handlar om större möjligheter att använda statsbidragen kommande år? 36 Statsrådet (S): Det är intressant att vi nu har en diskussion om vad vi ska göra med resurser på plussidan i stället för underskott, som vi diskuterade . Jag vill säga att vad man prioriterar självfallet är en lokal fråga. Vad regeringen gör är att ge förutsättningar för att man också ska prioritera välfärden lokalt, och det är ju medborgarna som har att ställa dessa krav och förväntningar på att resurserna går till välfärden. Man kan tidigarelägga sådant som ändå skulle göras framöver: investeringar, pensioner med mera. Det kan vara kloka råd. Regeringens syn på autonoma vapensystem 37 (MP): Regeringen har tidigare slagit fast att ska ha en ledande roll i arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur frågan om autonoma vapensystem, även kallade mördarrobotar, bäst kan drivas. Det är ju lätt att se de moraliska och etiska utmaningar vi alla skulle stå inför om maskiner och inte människor fattade beslut om att avfyra ett dödligt vapen eller inte. Farhågorna ska tas på stort allvar. Vad händer till exempel om maskiner ges kontrollen i känsliga konflikter eller om terrorister får tag på dem? Vi har ett ansvar att agera medan tid är. I medierna har det framstått i svar från UD som att nu har villkor för att driva på för ett effektivt förbud. Därför vill jag fråga vad regeringens position är i fråga om autonoma vapen. 38 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Regeringen ska vara ledande i arbetet för ett effektivt förbud mot dödliga autonoma vapensystem som är oförenliga med folkrättens krav. Det finns tekniska och juridiska utmaningar kring att definiera autonoma vapen. För oss är det dock en grundläggande moralisk övertygelse att det måste finnas en människa som kan avkrävas ansvar. Vi vill att ett effektivt förbud ska omfatta så många som möjligt, givetvis också de länder som försöker att utveckla vapnen. Detta behöver dock inte nödvändigtvis innebära att de aktivt stöder utformningen av förbudet. Regeringens mål är en så bred enighet som möjligt. driver på inom ramen för konventionen om vissa konventionella vapen för ett effektivt internationellt förbud mot dödliga autonoma vapensystem som är oförenliga med folkrättens krav. I linje med denna ambition har vi gett ett uppdrag till en arbetsgrupp inom Folkrätts- och nedrustningsdelegationen att ta fram konkreta förslag på hur vi bäst kan driva detta arbete framåt. 39 (MP): Tack, utrikesministern, för det klargörande svaret! Då vill jag också passa på att fråga vad utrikesministern ser som viktigast för att nå fram till ett effektivt förbud. 40 Utrikesminister (S): En bred enighet i CCV, alltså konventionen om vissa konventionella vapen, skulle öka möjligheterna för att vi får ett framtida effektivt förbud som omfattar alla länder. Alla nya vapen, inklusive LAWS – lethal autonomous weapons systems – måste stå i överensstämmelse med folkrättens krav. Skatteregler för skånska gränsgångare 41 (M): I får coronapandemin nya och besvärliga effekter. De som är gränsgångare och börjar arbeta mer på distans får skattemässiga problem. Arbetet genomförs för arbetsplatsen men på distans. De skattemässiga reglerna kräver att arbetet rent fysiskt utförs i arbetsgivarens land, och det orsakar nu ekonomiska bekymmer och praktiska problem för arbetstagarna i en redan pressad situation. Min fråga till regeringen, i detta läge statsrådet , är följande: Vad avser regeringen att göra för att lösa detta skattemässiga problem som drabbar skåningarna? 42 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågan. Regeringen har lagt fram en historiskt stor budget med stora satsningar för att underlätta en ekonomisk återhämtning för efter coronapandemin. Det är en budget på över 100 miljarder. I den budgeten finns en mängd åtgärder som också adresserar de särskilda försvårande omständigheter som har drabbats av på grund av pandemin. En sådan handlar om en tillfällig skattereduktion för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Det är 5 miljarder som regeringen satsar . Sedan är regeringen ständigt beredd att gå fram med ytterligare förenklingar för att klara pandemin. 43 (SD): gick de båda skurkstaterna och till attack mot en liten demokrati. Med sig hade de blodtörstiga jihadister. Vi hör återkommande rapporter om omfattande krigsbrott mot civila, och vi vet att det i denna konflikt finns ett tydligt offer i och Republiken . I ser vi återkommande uttalanden och propaganda som visar på Erdoğans önskan om att bygga ett storturkiskt imperium, och man önskar återspegla sig själv och som arvtagaren till . Det finns mycket goda skäl till att vara oroad över det vi ser. Erdoğan har själv antytt att man ska slutföra det man påbörjade , nämligen folkmordet mot armenier, som regeringen skamligt nog än inte har erkänt. Mot bakgrund av detta, fru talman, önskar jag att utrikesminister svarar på följande: När kommer regeringen att sätta ned foten mot och ? 44 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. Regeringen följer noggrant och med oro den allvarliga utvecklingen och upptrappningen i konflikten om . Rapporterna om ett ökat antal civila offer på båda sidor är särskilt alarmerande. Vi stöder aktivt ansträngningarna att få till stånd återupptagna förhandlingar och en konfliktlösning. Just nu ligger fokus på att få till stånd ett eldupphör. I går träffade jag Minskgruppen fysiskt och virtuellt, det vill säga , och , som försöker få till ett eldupphör samt den särskilda representanten för , som också besökte mig på UD i går. Det finns ingen militär lösning på den här frågan, utan den måste lösas diplomatiskt och politiskt. 45 (C): Pandemin härjar världen. Så många människor, familjer och samhällen har drabbats. Då är det naturligtvis viktigt att världen håller ihop, att vi gemensamt finner lösningar för att bekämpa covid-19. ska hålla ett möte, som naturligtvis har stor betydelse för att visa den vilja som finns att göra gemensam sak mot covid-19. Men får inte vara med. blockerar; borde ha ett intresse av att öppna för . Jag vet att regeringen står bakom hållningen att ska bjudas in, men frågan är vad utrikesministern har gjort annat än att stå bakom det kravet – att lyfta upp frågan och kräva att landet bjuds in. 46 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. Det är beklagligt att försöker begränsa rörelseutrymme. Regeringens utgångspunkt är att vi verkar för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet, inklusive i . Både och EU har ett intresse av att kan vara med i internationella organisationer som inte kräver ställning som stat. har, och det har också de övriga EU-länderna, erkänt . Det betyder att vi följer ett-Kina-politiken, men det betyder inte att vi inte kräver att ska kunna vara med i till exempel . Stöd till demokrati i 47 (V): löper presidentperioden ut för – kanske sista diktator – i . Men han valde att svära in sig på nytt, och det har gjort att det belarusiska folket har rest sig mot de orättvisor och den brist på demokrati som finns i landet. har hundratusentals deltagit i fredliga demonstrationer, men man har mötts av ökande våld och att allt fler oppositionella har gripits. EU har äntligen, efter mycket om och men, infört sanktioner. Jag och utrikesministern är nog i grunden överens: ska avgå, och nya och rättvisa val ska hållas. Ändå sitter kvar, mycket på sitt stöd från och . Frågan är vad vi gör . Vad gör vi för att stödja det belarusiska folkets kamp för demokrati? Vad kan göra inom ramen för sitt ordförandeskap i som börjar ? 48 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. Jag är tämligen säker på att i frågan om utvecklingen i har , jag och regeringen inte någon annan syn än att det som händer är mycket allvarligt. Det är fråga om eskalerande våld, repression mot fredliga demonstranter och strejker. Arbetare sätts i fängelse, och studenter sätts också i fängelse. Regeringen fördömer kraftigt de belarusiska myndigheternas användning av våld. Regeringen har använt nästan 120 miljoner i stöd till det civila samhället, och vi har varit pådrivande för att EU:s medel, mycket pengar, som ska gå till coronabekämpning inte kan användas av staten utan av det civila samhället. Länsstyrelsernas roll i krishanteringen 49 (S): Min fråga går till civilminister . Under den pågående pandemin har vårt samhälle ställts inför svåra utmaningar på en rad områden. Vi ser nu lokalt och regionalt anpassade restriktioner i bekämpningen. Jag vill utifrån detta lyfta fram länsstyrelsernas roll och uppgifter i kriser och säkerhetsarbete. Våra 21 länsstyrelser har olika förutsättningar i fråga om socioekonomi, befolkningsunderlag och geografi, men de har också samma uppgift att verka i statens roll lokalt och regionalt. Regionerna med de folkvalda fullmäktige har en viktig roll att spela utifrån deras perspektiv, men statens närvaro är länsstyrelsernas uppgift. Vid besök på länsstyrelser och hos landshövdingar framhålls ofta vikten av samarbete mellan centrala statliga myndigheter och länsstyrelser. Hur ser civilministern utifrån rådande pandemi och krishantering på länsstyrelsernas roll? 50 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det har verkligen visat sig att länsstyrelsernas roll har förstärkts. Vi har ett stort beroende av att vara uppdaterade om hur det ser ut i vårt land. Länsstyrelsernas roll är också att hålla ihop det arbete som görs regionalt mellan kommunerna och mellan regionen och andra aktörer. Inte minst nu har det handlat mycket om att se till att de restriktioner som finns efterlevs och att vi överväger vad mer man kan göra i den rapportering som länsstyrelserna regelbundet gör till regeringen. när vi har förstärkta riktlinjer på flera håll i landet är det också en fråga om att länsstyrelserna kan gå in och begränsa till exempel antalet personer vid olika sammankomster. Det är en viktig roll som de har, och jag hoppas verkligen att vi ser till att fortsätta ha ett bra samarbete mellan dessa aktörer i landet. 51 (MP): Min fråga går till . Jag tänkte blicka tillbaka på uppkomsten av pandemin, vilket handlar om ohållbar djurhållning. Vår djurkonsumtion leder till att ekosystem trängs bort och djur trängs i burar. Självklart får detta konsekvenser. Det här sker inte bara på andra sidan världen utan även i , till exempel på våra minkfarmer. Alldeles bekräftades att nio minkbesättningar i är smittade, och i går meddelade att alla deras minkar ska avlivas för att hindra att ett muterat coronavirus sprider sig. Att jobba förebyggande skulle kosta kanske av de enorma summor som går till att hantera en pandemi, och enligt Ipbes rapport från bör regeringen jobba mer proaktivt än reaktivt. Min fråga är därför hur regeringen jobbar internationellt för att förebygga pandemier med hänsyn till djurhållning och biologisk mångfald. 52 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan!