prot · H8097 · 2020-09-15 00:00:00 — efter denna fruktansvärda afrofobiska händelse gjorde en unik kartläggning av vaktbolagen och hittade över 170 anställda med koppling till högerextremism, bland annat tongivande nazister från nazistiska Nordiska motståndsrörelsen, som har jobbat för vaktbolagen. Dessa väktare har bara 40 timmars utbildning – . De har våldsmonopol, och de angriper människor under straffrihet. De går fria varenda gång. Det här är en verklighet som jag inte bara tycker något om, utan det är en verklighet som jag känner. Jag är nämligen också en av dem som har blivit utsatt för den typen av våld. Det här är inte några enskilda fall, utan den etniska profilering som vi ser i samhället är systematisk. släpades ut ur tåget för att han ifrågasatte tågvärden och polisen. Det hände i . Man använde oprovocerat våld när han frågade vad han hade gjort. Man ska väl kunna ställa den frågan till polis eller väktare? är inte undantaget. Rasismen drabbar alla, vuxna som unga, men framför allt drabbas barn. krävde tusentals föräldrar i ett öppet brev till skola och skolpolitiker åtgärder för en skola fri från rasism och afrofobi. Där finns fruktansvärda vittnesmål. Jag har tagit med mig detta upprop, om statsrådet inte har hunnit läsa dessa vittnesmål. Vi lever i samma land men med olika villkor. Jag ställer frågan igen: Vad tänker statsrådet göra för att stoppa den här typen av rasism mot svarta i det här landet? 36 Statsrådet (MP): Tack till riksdagsledamoten för att han lyfter de här oerhört viktiga frågorna om grundläggande värderingar, alla människors lika värde och mänskliga rättigheter! Vi behöver bli mer medvetna i om att vi har problem med rasism, att det finns strukturell rasism och att vi har ett politiskt ansvar för att göra någonting åt det. Jag tror att vi är många som blir berörda av de berättelser vi hör om människor som blir behandlade på ett annat sätt på grund av att de har en viss hudfärg. Vi behöver också bli mer medvetna i om att hudfärg har betydelse, både när det gäller vår egen historia kring vår roll i den transatlantiska slavhandeln och när det gäller den rasism som finns här och och som orsakar oerhörd skada i människors liv. Det gäller inte minst i barns liv, precis som riksdagsledamoten lyfter. Är det någonstans där vi borde lyckas är det att skapa trygghet för barnen i vårt samhälle. Inget barn ska behöva gå till skolan och vara rädd för att utsättas för rasism. Ingen vuxen människa, och inget barn, ska behöva vara rädd för att befinna sig i kollektivtrafiken, i det offentliga rummet eller i mataffären. Människor har rätt att känna sig trygga oavsett vilka vi är och oavsett hur vi ser ut. Den debatt vi har om rasism i samhället behövs verkligen. Vi behöver få upp ögonen både generellt i samhället och i politiken för att vi har ett ansvar att motverka rasism. Vi måste se att den finns här i , att den förstör, söndrar och skadar, och vi behöver göra något åt den. Regeringen har tagit steg. Det har inte ens funnits en plan i för arbetet mot rasism. Regeringens första plan antogs 2016, och där framgår hur vi ska bekämpa och ta steg för att trycka tillbaka rasismen. Det har inte ens funnits en plan tidigare. Årets statsbudget är den största som någonsin har funnits när det gäller arbetet mot rasism. Budgeten går bland annat till utbildningsinsatser, till Forum för levande historia, som utbildar olika yrkesgrupper, till exempel socialsekreterare, lärare, poliser, om rasism och om hur vi kan motverka rasism. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram mer kunskap om hur situationen ser ut i samhället för människor som utsätts för rasism, till exempel antisemitismen, och även om muslimers situation. Vi behöver lära oss mer om afrosvenskars situation. Mer kunskap behövs, men vi behöver inte mer kunskap för att veta att vi ska agera. Det vet vi redan. Just nu arbetar en utredning som rör ordningsvakter. Man ska titta på de regler som finns, bland annat vad som ska ingå i utbildningen, och vilka krav som ska ställas för att godkännas som vakt. Det är en mycket viktig utredning som pågår just i detta . Regeringen har också förstärkt arbetet mot hatbrott inom polisen, och gav vi ett uppdrag till alla länsstyrelser att titta på afrofobi kopplat till arbetsmarknaden, att synliggöra problem och att ta fram åtgärder samt motverka hinder för afrosvenskars möjligheter att verka på arbetsmarknaden på lika villkor. Nej, det gör det inte. Riksdagsledamoten har helt rätt i att vi behöver göra mer. Men vi tar steg framåt, och jag är glad att vi har denna debatt i . Tyvärr behövs den. Ja, vi behöver göra mer. 37 MOMODOU (V): Låt mig tacka ministern för hennes engagemang och framför allt för hennes erkännande av historiska arv. Det är mycket viktigt att ha kontexten och sammanhangen för att förstå vad som händer . Min interpellation till ministern tar upp frågan om åtgärder mot strukturell och institutionell afrofobi. Jag är medveten om planen, och jag har varit personligen engagerad i planen. Men precis som ministern säger räcker den inte. I är strukturell diskriminering och rasism utmärkande, och den kräver tydliga, konkreta och riktade åtgärder. Ett område där vi ser stora och akuta långsiktiga behov är hälsa och sjukvård, där afrosvenskar och andra rasifierade missgynnas inom vården. Ingen har undgått att läsa om 16-åriga tragiska bortgång till följd av att han nekades akut ambulansvård. Jag besökte Kwakus föräldrar. Jag satt och pratade med hans pappa och mamma, och jag kommer ihåg en sak som jag aldrig kommer att glömma. Mamman svarade när jag frågade vad de ville ha: Jag vill ha min son tillbaka. Jag kan inte ordna det. Men en sak som vi kan göra är att arbeta för att inget barn ska behöva dö på grund av att man nekas sjukvård i – ett av de rikaste länderna i världen. Detta är tragiskt och ett fruktansvärt öde för Kwaku och hans familj, men de är långt ifrån ensamma. Förstagångsföderskan , , miste nästan livet i samband med sin förlossning på grund av att ingen tog hennes smärtor på allvar. påpekade gång på gång att hon upplevde hemska smärtor, men i stället för undersökning och vård fick hon höra nedsättande kommentar kopplade till hennes etnicitet. Låt mig citera artikel: ”Barnmorskan sa att skulle skickas hem i taxi, något som inte ville gå med på. Hon mådde fortfarande dåligt. – Jag sa att jag skulle ropa på hjälp om hon inte tänkte hjälpa mig. I stället fick hon en morfintablett. Direkt efter tagit den skrek hon att hon kommer att dö, att hon inte kunde andas. – Jag såg tre personer i rummet, sen kollapsade jag. Jag minns sedan att jag vaknade av att de använda hjärtstartare och att en läkare skrek: , , är du vaken? säger med tårar i ögonen. Hon hade hamnat i septisk chock, ett livshotande tillstånd, och alla organen sviktade.” Det behövdes nio påsar blod, och hon drabbades av hjärtstopp två gånger. Ska man behöva uppleva detta för att man ser ut som man gör? Det kan inte vara rimligt. Vi måste göra allt för att se till att detta aldrig händer igen. Vi bor i samma land men med olika villkor. Det spelar roll vilket namn man har, vilken hudfärg man har och var man är född. Att vara antirasist innebär att se detta och att vilja göra något åt det. Det räcker inte med att bara vara emot rasism. Vi måste vara antirasister, och vi måste jobba för att människors livsvillkor inte ska undermineras på det sätt vi kan se i . 38 Statsrådet (MP): Ingen lämnas oberörd av dessa berättelser, inte minst när det handlar om ett barn. Jag har också tagit del av den artikel som ledamoten citerade ur, och det är klart att dessa berättelser gör ett stort intryck. Precis som jag sa tidigare är det så många berättelser – om vi bara ser till att lyssna på vad människor berättar. Jag vet att utrikes födda kvinnor löper fyra gånger så stor risk att dö i förlossning. Inte minst kvinnor som kommer från olika delar av löper en förhöjd risk. Det är klart att samhället behöver jobba med alla de olika delar som finns för att bekämpa rasismen. Det finns inte en del vi kan plocka ut för att där rikta in oss och lösa problemen. Själva kärnan i den strukturella rasismen är att den finns i olika delar av samhället, och vi behöver jobba brett. Det finns inte heller någon quickfix, men många olika insatser kan sammantaget bilda en helhet, där vi ändå ser till att ta steg framåt. Det är viktigt att vi fortsätter att jobba med kunskapsinsatser, att vi fortsätter att från statens sida ge resurser för att öka kunskapen om rasismen och hur vi kan förebygga rasismen. Där är det viktigt med de pengar regeringen har skjutit till i budgeten och det uppdrag som Forum för levande historia har. Det ingår numera 24 myndigheter som arbetar med denna plan, som riksdagsledamoten också har varit en del i arbetet med att ta fram. Jag passar på att här säga tack för det arbetet. De myndigheterna har inte haft de uppdragen tidigare. Det är 24 myndigheter som samlas för att ändå se till att vi tar fler steg framåt. Jag tror också att det är viktigt att vi fortsätter att ge civilsamhället möjlighet att driva arbetet, inte minst det antirasistiska arbetet. Där har regeringen också skjutit till extra medel i årets budget. Det är viktigt för att kunna ta del av kunskap, till exempel från de antidiskrimineringsbyråer som finns runt om i samhället och som tar del av människors berättelser. De sitter på stor kunskap. Det gäller också andra organisationer, exempelvis Afrosvenskarnas och för Rättvisa, som jag har en dialog med, och att ta del av deras erfarenheter och kunskaper. Det gäller också den röstbärande funktionen; deras roll att fortsätta att sätta press på oss politiker är oerhört viktig. Det yttersta ansvaret för att vi tar steg framåt kommer aldrig att landa någon annanstans än på oss politiker. Förstås har regeringen det allra största ansvaret för att vi ska fortsätta att driva arbetet med kraft. Jag tänker att både civilsamhället och kunskapsinsatser är viktigt. Polisens arbete mot hatbrott behöver fortsätta. Vi behöver ge uppdrag för att öka kunskapen om hur det ser ut på exempelvis arbetsmarknaden och bostadsmarknaden för att få mer tillbaka till regeringen om vad vi behöver ta för konkreta steg och göra för att öka kunskapen generellt. Vi behöver också jobba med diskrimineringslagstiftningen, som vi gör just nu i fråga om hur vi kan förebygga diskriminering på våra arbetsplatser. Det är en utredning som pågår. Vi behöver jobba mot rasismen i skolan, och vi behöver fortsätta ta steg framåt. 39 MOMODOU (V): Jag nämnde dessa exempel. Det finns många, och jag kan inte nämna alla. Men problemet är att de ofta är osynliggjorda. När vi pratar om rasismen i möts vi ofta av tystnadskultur, förnekelse och färgblindhet. När vi pratar om lives matter säger riksdagsledamöter och högt uppsatta politiker att det är ett amerikanskt problem. Det finns inte i . Jag vet att det finns i . Sakerna jag säger är inte saker jag tycker; det är saker jag vet. Jag är bostadspolitisk talesperson, men varje gång jag uttalar mig angriper folk inte min politik, utan de angriper min hudfärg och min etnicitet. av alla angrepp jag får handlar om min hudfärg och min etnicitet, inte om politiken som jag för. Det finns till och med här i kammaren. Jag kommer ihåg när jag kom in i och kom till öppnandet med min dotter. Alla mina kollegor hänvisades till kammaren. Jag hänvisades till läktaren för att jag bär en kropp som enligt deras mening inte hör hemma i den här kammaren. Så jag vet vad jag pratar om. För de människor som aldrig utsatts för det här kanske det inte spelar någon roll. För oss som utsätts för det här river det upp sår som aldrig läks. Också mina barn utsätts för det här, de och alla andra afrosvenska barn och rasifierade barn. Det är en vardaglig smärta. Det är ett trauma som vi upplever och som kostar vissa människor livet. Därför är det viktigt att vi inte bara pratar om det. Vi måste gå från ord till handling. Jag hoppas att är beredd att gå från ord till handling, för Kwakus liv, Ashas liv, den gravida afrosvenska kvinnan liv och alla afrosvenska barns liv är lika mycket värda som alla andras i det här landet. Det är därför vi säger att lives matter. 40 Statsrådet (MP): Jag tror att lives matter-rörelsen som startade i har enorm betydelse, och jag tror att det är oerhört viktigt att vi har fullständigt glasklart för oss att den rörelsen behövs också här i . Jag instämmer i det som riksdagsledamoten säger om att vi inte har tillräcklig medvetenhet om att hudfärg spelar roll. Vi måste börja med att förstå och erkänna problemet men sedan också agera. Precis som riksdagsledamoten lyfter fram handlar antirasism inte bara om att se problemet, men det behöver vi göra. Vi behöver faktiskt prata om det. Men det handlar också om att ta steg framåt. Är det här ett amerikanskt problem? Ja, men det är också ett svenskt problem. Jag tror att vi är många som blir extra mycket berörda när det handlar om barn. Barn borde få växa upp med att det är självklart att vi alla har samma värde. Men vi vet att det finns barn som växer upp och känner inpå huden att det är skillnad på dem och andra. Det är en av de saker som berör mig allra mest, att vi har barn här i som tror att de inte är lika mycket värda. Det behöver vi verkligen göra något åt. Finns det några barn som lyssnar? Till alla som lyssnar: Tvivla aldrig på ert värde! Om ni utsätts för rasism, för diskriminering, ligger ansvaret för det hos den som utför den rasistiska handlingen, men också hos oss politiker ligger ett stort ansvar att agera mot rasismen. Jag vill tacka ledamoten för att jag fick dessa vittnesmål om barns upplevelser i skolan, den plats där alla barn borde få känna sig trygga. Ja, vi har ett jobb att göra. Återigen tack till dig, riksdagsledamoten, för att du tog upp de här frågorna! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:467 om januariöverenskommelsens del om a-kassan 41 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag kommer att fullfölja januariöverenskommelsen i den del som avser a-kassan. Jag vill med anledning av fråga framföra följande. En välfungerande arbetslöshetsförsäkring är viktig både för den enskilde och för samhället i stort. Arbetslöshetsförsäkringen har en roll att spela för strukturomvandling och för att svensk ekonomi ska kunna vara öppen och dynamisk. Arbetslöshetsförsäkringen ger också ekonomisk trygghet till den som förlorar arbetet och behöver ställa om mellan jobb. Arbetslöshetsförsäkringen behöver bli bättre anpassad efter dagens arbetsmarknad. Regeringen beslutade därför om kommittédirektiv om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster, med syftet att utforma en ny och effektivare arbetslöshetsförsäkring. gavs utredningen därtill i uppdrag att särskilt analysera och föreslå hur arbetslöshetsersättningen kan trappas ned tydligt i takt med arbetslöshetens längd. Uppdraget är i enlighet med den överenskommelse om a-kassan som Socialdemokraterna, de gröna enats om i januariavtalet. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen, och betänkandet är nu föremål för remittering. Regeringen tar ansvar för arbetslöshetsförsäkringen. har regeringen tagit initiativ till flera tillfälliga åtgärder och tillfälligt höjda dagpenningnivåer inom arbetslöshetsförsäkringen föranledda av coronavirusets effekter på arbetsmarknaden. Även dessa är ett resultat av en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . 42 (M): Jag tackar ministern för svaret. Det som lämnades här nu var kanske svar på någons fråga men inte riktigt på min fråga, om jag ska vara lite krass. Vi kan konstatera att januariöverenskommelsens partier, det vill säga Socialdemokraterna, , nu konsekvent försvagar arbetslinjen – i synnerhet nu när den behövs kanske mer än nästan om vi ska klara välfärden och om vi ska klara vården. Budgetutspelet om skatterna var det senaste exemplet på just detta, trots löftena om motsatsen i januariöverenskommelsen vad gäller upprätthållandet av arbetslinjen. Jag citerar ur januariöverenskommelsen, punkt 19: ”Arbetslinjen värnas. Arbetslöshetsförsäkringen ska reformeras i linje med en flexicuritymodell och öppnas för fler som arbetat, baseras på inkomster och trappas ned samt fasas ut i takt med arbetslöshetens längd.” Så lyder alltså punkt 19 i januariöverenskommelsen med och Liberalerna och själva förutsättningen för att Socialdemokraterna och kunde sitta kvar i regeringsställning under innevarande mandatperiod. Mot bakgrund, fru talman, av den uttalade ambitionen från såväl socialdemokratiska som miljöpartistiska företrädare att man ämnar bryta denna del av januariöverenskommelsen har jag ställt frågan till arbetsmarknadsminister om regeringen tänker fullfölja januariöverenskommelsen i denna del. I sitt svar hänvisar ministern till den utredning om arbetslöshetsersättningen som presenterade sitt slutbetänkande och som fått i deluppdrag att titta på och ge förslag till hur punkt 19 i januariöverenskommelsen kan genomföras. Problemet är bara, fru talman, att en utredning är en sak och ett regeringsförslag något helt annat. Detta ser vi inte minst när det gäller , som presenterades någon vecka innan. Socialdemokraterna, med statsministern i spetsen, klargjorde då att man inte tänker genomföra den i dess helhet. Jag tvingas nu alltså återupprepa min enkla fråga, som dessutom enkelt kan besvaras med ett ja eller ett nej: Kommer regeringen att genomföra punkt 19 i januariöverenskommelsen, ja eller nej? 43 Arbetsmarknadsminister (S): Jag ska ge dig ett kort och tydligt svar, : Ja, vi kommer att fullfölja januariavtalet när det gäller a-kassan. Jag vill också förtydliga något som för oss socialdemokrater är självklart: Arbetslinjen står inte i motsats till trygghet för löntagare, snarare tvärtom – de går hand i hand. Jag skulle också vilja påminna om att det första ni moderater gjorde när ni kom till makten var att ge er på a-kassan. Ni chockhöjde avgifterna till a-kassan och såg till att försämra villkoren, och ni gjorde det blixtsnabbt. var den tid remissinstanserna hade på sig att ge synpunkter på era förslag. Så bråttom hade ni att nedmontera a‑kassan. Jag kommer ihåg detta väl, för jag var en av tusentals som stod på här utanför och protesterade mot er politik. Vad hände sedan då? Vilka blev konsekvenserna? Jo, 400 000 personer valde att lämna a-kassan, och vi vet alla vad som hände året därpå, 2008: Vi fick en finanskris. Jag var då ordförande för fackförbundet , numera Vision, och mötte människor som hade blivit av med sitt arbete men som också, på grund av den politik ni då förde, stod utan ersättning från a‑kassan eftersom de inte längre var med i a-kassan. En sådan situation ska vi inte uppleva igen. Därför är jag som socialdemokrat och tidigare facklig ledare otroligt stolt över de tillfälliga förstärkningar vi har gjort i a-kassan under coronapandemin. Vi har sett till att fler omfattas av den ekonomiska trygghet som a-kassan ger, ändrat i villkoren och höjt ersättningarna. Detta är otroligt viktigt i den tid vi nu lever i på svensk arbetsmarknad. Dessutom kan jag berätta att antalet medlemmar i a-kassorna har ökat med 237 000. Så tog det, , innan vi kunde reparera det ingrepp ni gjorde i a-kassan vid regeringsmakten. Dessa tillfälliga förstärkningar gör skillnad för människor. De gör att man kan behålla sitt radhus av arbetslöshet. De gör att man kan köpa de där fotbollsskorna till barnen. Det är alltså otroligt viktiga insatser och förstärkningar vi har gjort. Detta handlar dock också om att vi inte bara vänder oss till den enskilda individen; detta är också smart politik för vårt samhälle. En stark a-kassa upprätthåller köpkraften i ekonomin, och det gör att vi inte löper samma risk att förstärka lågkonjunkturen. Min och regeringens uppfattning är att när arbetsmarknaden förändras måste trygghetssystemen hänga med. Det krävs långsiktiga förändringar, inte bara tillfälliga lösningar, för att fler ska omfattas. Jag menar att arbetslöshetsförsäkringen mycket bättre måste anpassas till den arbetsmarknad vi har , för egenföretagare, för dem som är kombinatörer och för dem som har tillfälliga jobb. Vi måste bredda a-kassan så att också de omfattas av tryggheten. Det var därför vi tillsatte utredningen . Jag är glad att vi genom januariavtalet är överens med och Liberalerna om behovet av att utveckla a-kassan. Tillsammans kommer vi att ta ansvar för att a-kassan blir den omställningsförsäkring som den behöver vara på en snabbt föränderlig arbetsmarknad. Men den stora frågan är: Vad vill egentligen? Jag tycker att det skulle vara väldigt intressant att höra utveckla vad vill med a-kassan. Jag tror att väljarna är intresserade. Jag tror också att de 3,9 miljoner människor som är medlemmar i a-kassan är intresserade av att höra vad ni, om ni fick möjlighet, skulle göra med a‑kassan. 44 (M): Jag konstaterar att de förändringar som alliansregeringen genomförde – som ministern själv säger måste ju trygghetssystemen följa med och anpassas efter en förändrad arbetsmarknad – var nödvändiga för att börja kampen mot utanförskapet, något som man dessutom lyckades med över förväntan, om än inte fullt ut. Men man lyckades minska utanförskapet, dessutom i en extrem lågkonjunktur. Vi ser dessutom hur de förändringar i a-kassan som Socialdemokraterna genomförde under förra perioden har medfört att , före , hade den högsta arbetslösheten någonsin i en högkonjunktur. Det var bland annat detta som ledde till högtidliga löfte – det har varit ganska många sådana, och ganska mycket prat om allt som är oacceptabelt – att 2020 skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. I stället låg vi i den absoluta toppen i EU. Jag konstaterar att detta var före . ligger högre än vad gäller arbetslöshet. Detta säger ganska mycket om de utmaningar som politiken står inför, men också en del om det misslyckande som socialdemokratin ändå har ansvaret för. När det gäller a-kassan rent generellt är jag, apropå ministerns frågor till mig om vad vill göra med a-kassan, glad att det är vi som har föreslagit att den ska renodlas till att i högre grad vara en omställningsförsäkring, som framför allt innebär bättre möjligheter och större incitament att hitta ett jobb och vara anställbar. har Socialdemokraterna motarbetat allt vad omställningsförsäkring egentligen handlar om. Jag är glad att man , förvisso under galgen, har tvingats erkänna det sunda i den linje vi har drivit där. Jag välkomnar Socialdemokraternas helomvändning i frågan, men vi har nog all anledning att diskutera den framgent. Jag har en ganska uppenbar fråga, med tanke på det som ministern sa när det gäller, som hon själv uttryckte det, de tillfälliga höjningarna i a‑kassan. Kan ministern nu ge beskedet att dessa höjningar bara kommer att vara tillfälliga? Kommer det alltså inte att komma ett förslag i statsbudgeten som går ut på att permanenta dem? Detta skulle vara ett slag mot arbetslinjen, men framför allt skulle det innebära att man tränger ut andra viktiga investeringar för välfärden och vården. Och när vi ändå är inne på det ämnet är det arbetslinjen som behöver upprätthållas där; vi behöver fler som arbetar i välfärden och vården, inte färre. Återigen – ska jag tolka ministerns besked som att, som hon själv uttryckte det, de tillfälliga förändringarna i a-kassan är just tillfälliga? Det skulle jag vilja ha svar på. 45 Arbetsmarknadsminister (S): Som socialdemokrat är jag väldigt stolt över de förstärkningar vi har gjort i a-kassan under pandemin – de är helt nödvändiga. Som säkert vet och förstår har jag inga budgetnyheter att komma med . Vår finansminister och regeringen återkommer med besked om detta när det gäller den kommande budgeten. Men det jag vill säga är att arbetslöshetsförsäkringen är till för att ge ekonomisk trygghet man befinner sig mellan jobb. Så har det alltid varit. Detta är bra för individen och för samhället. Socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik går ut på både plikt och rätt. Du har en plikt att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktiv och söka arbete.