prot · H80952 · 2020-12-11 00:00:00 — Men i avvaktan på att EU gör detta agerar vi också själva i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:178 om utökad fordonsvikt för lätta lastbilar 90 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag har tagit nya initiativ för att implementera direktiv /645 i syfte att möjliggöra för förare med B-körkort att framföra lätta lastbilar under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel. Regeringen uppdrog åt Transportstyrelsen att utföra den konsekvensanalys som krävs för att bedöma om förare med B-behörighet kan framföra fordon upp till – detta utifrån förutsättningen att viktökningen uteslutande beror på alternativa drivmedel. 91 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min interpellation. Vi vet att vi befinner oss i en pandemi. Det är en kris. Men pågår en annan kris, och det är klimatkrisen – de utsläpp som vi snabbt måste bringa ned till ett minimum för inte äventyra goda liv för våra barn och barnbarn. Den sektor som både jag och infrastrukturministern arbetar med är transportsektorn. Transportsektorn i står för av våra utsläpp. Här måste verkligen utsläppen minska, och det kraftigt. Vi har ett mål för denna sektor att utsläppen ska minska senast till 2030. Ett viktigt område inom sektorn är de godstransporterna. Det är leveranser av mat och varor till hushåll. Man kör utrustning till mindre industrier och verksamheter och så vidare. Vi ser att detta är transporter som ökar kraftigt, inte minst nu under pandemin då onlinehandeln växer lavinartat. Här borde vi verkligen göra allt vi kan för att få till stånd en fordonsflotta utan utsläpp. vill många logistikbolag investera i just sådana fordon: elfordon, biogasfordon eller vätgasfordon. Men ett krux för de här fordonen är att den totala vikten på den lätta lastbilen ökar med någonstans mellan . De är lite tyngre, för det finns ett stort batteripack eller en tank på fordonet, och dagens B-körkort tillåter bara att man kör fordon med 3,5 tons vikt. har EU ändrat i sitt körkortsdirektiv just för att möjliggöra undantag från detta, i artikel 6.4. En mängd länder har implementerat detta körkortsdirektiv för att lätta miljölastbilar ska kunna framföras med ett B-körkort. Jag tog upp den här frågan med ministern och fick då svaret att det här är en fråga som kräver konsekvensanalys. Det svaret fick jag . Och , som av en händelse, meddelade ministern i går att han har gett ett uppdrag till Transportstyrelsen att göra just en sådan konsekvensanalys för att låta förare med B-körkort framföra fordon på upp till förutsatt att det är fordon som drivs av ett förnybart bränsle, det vill säga el, biogas eller vätgas. Jag tycker att det här är alldeles utmärkt. Det är ett fantastiskt positivt besked från infrastrukturministern. Jag vill verkligen tacka honom för det. Det hade varit ännu bättre om beskedet hade kommit lite tidigare eftersom jag väckte frågan . Men nåväl, det här är mycket bra. Med anledning av det beslut som ministern och regeringen fattade i går om uppdraget till Transportstyrelsen skulle jag vilja veta om det går att skynda på konsekvensanalysen. Som jag har förstått det ska det här vara färdigt först . Och framför allt vill vi alla veta: När blir det här infört i svensk lag så att transportbolag, åkare och andra vet att de kan framföra sitt miljöfordon med ett B-körkort? 92 (SD): Jag ansluter mig till debatten eftersom förändringen i EU:s körkortsdirektiv grundar sig på ett förslag som har lagt fram nere i . Anledningen är att man ska kunna köra med de här fordonen inne i distributionstrafik och göra det med exempelvis eldrift. Eldriften gör att fordonen blir tyngre eftersom batteripacken är ganska tunga. Men det finns en fördel med att ha denna fordonstyp speciellt inne i stadskärnor: Det blir en avsevärt bättre miljö för de boende och för dem som vistas där, inte enbart för emissionernas skull utan även på grund av bullernivån. Vi hör ofta att ska vara ett skyltfönster och en ständigt pågående världsutställning om hur man kan bli fossilfri. Man blir därför lite bekymrad när det ändå tar så sagolikt att införa en sådan här förändring, som skulle förbättra miljön inne i stadskärnorna. Så skulle det bli om de här bilarna kunde köras med eldrift. Det påverkar inte konkurrensförhållanden eller något sådant, för det blir ingen skillnad i själva lastvikten. Det påverkar inte heller trafiksäkerheten eftersom fordonet är konstruerat för att bära denna vikt. Och för mig som förare har det inte så stor betydelse om jag kör ett fordon på tre och eller om det väger . Jag förstår inte riktigt varför man är så saktfärdig med att genomföra detta. Det hade varit bra om vi hade tagit ett steg framåt betydligt snabbare. 93 Infrastrukturminister (S): Tack, , för berömmet! Vi får se det som en glad julklapp till men framför allt till klimatet – det är ju det som det handlar om. Vi ska se till att vi underlättar alla initiativ som tas för att och transportsektorn ska ställa om. Det är viktigt. Vi ska nyttja de möjligheter som finns, och det här är en viktig del i att se till att vi kan upprätthålla Transportsverige och ta vara på det engagemang som finns och ändå se till att nu elektrifiera eller, för den delen, göra biobränslebyte i transportsektorn. För inte så länge sedan, , inledde jag första möte. Där samlar vi nu näringslivet och många andra aktörer för att påskynda elektrifieringen i de kommande två åren. Det handlar om byggandet av elvägar och utbyggnad av laddinfrastruktur. Det är en viktig del, och den är ofta publikt debatterad. Det här är minst lika viktigt: att skapa förutsättningar för fordonsbyte. Sedan kan jag bli lite bekymrad när raljerar över tidsutdräkten. Jag tror att alla inser att både regeringskansli och myndigheter är tufft belastade av rådande pandemi. Tjänstemän jobbar dygnet runt för att se till att Transportsverige kan fungera, vare sig vi pratar om YKB, om kreditgarantier till flyget eller om andra insatser som vi nu gör för att gemensamt skapa bäst förutsättningar för att reda ut en pandemi. Det handlar inte om lättja, utan det är en tuff arbetsbelastning där vi arbetar stenhårt i regering, regeringskansli, myndigheter och väldigt många delar av för att klara den här pandemin. Icke desto mindre har vi högt tempo när det gäller klimatomställningen. I det här fallet ger vi detta uppdrag för att ändå kunna klara av den avvägning som en högre vikt faktiskt kan innebära. Till vill jag säga att det står ”senast” . Jag är minst lika ivrig som att detta ska gå fort, men Transportstyrelsen och övriga myndigheter är som sagt i detta läge tufft belastade av den pandemi vi har. Ambitionen är dock att så skyndsamt som möjligt se till att skapa förutsättningar. Fördelen är uppenbar, och det har också Ica och många andra inom detaljhandeln vittnat om: När de står inför byte av transportfordon framöver kan detta innebära en möjlighet att utan att behöva kräva YKB eller specialkörkort ändå få en modernisering av fordonen med batterikapacitet eller annat som gör att fordonen blir tyngre. Detta är alltså ett smart förslag. Det är många som har tyckt och tänkt det. Vi föreslår nu att det ska utredas hos Transportstyrelsen. 94 (V): Jag välkomnar verkligen fokuset på ”senast”. Jag tror faktiskt att det stod i uppdraget från regeringen, men det är alltså . Jag hoppas att konsekvensanalysen kan göras fortare än så, för egentligen – i alla fall enligt mitt förmenande – är det ingen jättekomplicerad fråga. Redan nu kan vi se att drygt tio EU-länder har genomfört den här förändringen i körkortsdirektivet. Jag kan nämna , , , och . Även vårt grannland har gjort det. Jag har bett att titta lite noggrannare på detta. Deras rapport ligger på min hemsida – jag ser att sitter med den i handen, helt rätt. Där kan man se att flera av länderna inte verkar ha gjort någon regelrätt konsultation med , någonting som fordras för detta. Jag tycker förstås att vi ska följa protokollet, och jag tror inte att man behöver vara rädd för att dialogen med ska ta särskilt . Jag skulle vilja höra från infrastrukturministern om man har påbörjat denna konsultation med så att implementeringen av detta kan gå lite fortare. Jag håller här i min hand en skrivelse från 2030-sekretariatet, Transportföretagen, Energigas och Bil där de verkligen vädjar till infrastrukturministern om en snabb hantering av detta. De understryker att det inte bara är lätta godstransporter det handlar om. Också sjuktransporter och färdtjänst använder sig av samma fordon. Där finns det samma önskan om att gå över till eldrivna fordon eller fordon med hållbara drivmedel. Apropå det vill jag också uppmärksamma ministern på att jag besökte logistikföretaget här i . De var stolta över och ville visa upp sina 30 nya miljöfordon som de hade köpt in – lätta ellastbilar, biogasbilar och . Men sedan sa de: Vi har ett problem, och det är att av våra förare har bara B-körkort. De andra , de som har körkort för lastbil, behöver vi för att köra just de tyngre fordonen. Vi vädjar alltså till dig, : Ta kontakt med infrastrukturministern och se till att detta får en snabb hantering! är det budskapet framfört. Då vill jag upprepa, herr talman, den fråga jag ställde i mitt första inlägg: När Transportstyrelsen har gjort sin konsekvensanalys, , vad händer då? Och när blir detta lag i så att det gäller på riktigt? 95 (SD): Jag har här utredningen från . Vi kan se att har löst detta med att man får en fem timmars kompletterande utbildning när man ska köra den här typen av fordon. I ska man ha haft B-behörighet . Det är alltså ganska enkelt att införa detta på körkortssidan. Känner man sig trygg i att införa en fem timmas utbildning för att lyfta nivån – fine, gör det! Men vi måste komma till skott. Jag pratar också med åkerier som gärna vill ha in den här typen av fordon. Det är nämligen också ett sätt för åkerierna att marknadsföra sig i sitt transportuppdrag. Detta står ju i princip och knackar på dörren. Det gäller att låsa upp, öppna och släppa in den här fordonstypen med behörighet . Hur svårt kan det vara? 96 Infrastrukturminister (S): Vi har som sagt gett uppdraget, och ambitionen är att detta ska ske så skyndsamt som möjligt. Tanken är att så snart vi har en analys från Transportstyrelsen får vi ta ställning till hur skyndsamt vi kan genomföra detta. Jag vill ändå komma med en brasklapp: Även om vi ser att många andra länder har infört detta och min förhoppning och vilja är att även vi ska kunna göra det ska vi också komma ihåg – det är särskilt viktigt för trafikutskottets ledamöter – att vi har sett en ökning av dödsolyckor inte minst bland lastbilar . Vi vet att det är förknippat med en ökad risk för allvarliga olyckor när fordon är tyngre. Vi vet att det också får konsekvenser. Jag vill och tycker att vi i alltid ska vara noggranna när vi gör förändringar i regelverket så att vi beaktar alla olika aspekter. Med det sagt ska dock detta ske så skyndsamt som möjligt för att se till att vi kan underlätta och förbättra förutsättningarna för en transportnäring som också väldigt gärna vill bli en del i klimatomställningen. Till kan jag i det sammanhanget ställa frågan varför det tycks vara så viktigt att gå ut med krav på bensinskattesänkningar eller dramatiska besparingar i klimatbudgeten när man å andra sidan här i talarstolen talar sig varm för klimatomställningen. Jag tror nämligen att med rätt prioritering, med rätt insatser, med en som elektrifierar , med stora satsningar på en radikal och progressiv klimatpolitik och med en omställning av transportsektorn kan bli den permanenta världsutställning vi ibland talar om, där vi visar att det är möjligt. Just nu pågår också en utveckling – vi ska inte glömma det – i delar av världen där ledare och politiska partier tar pandemin som argument för att inte driva på klimatomställningen. Vi är fullt upptagna med pandemin, säger de. Vi hinner inte med. Jo, vi hinner med. Vi måste hinna med. Vi ökar nu kraven när det gäller omställning, och vi påskyndar investeringarna i för att klara att minska koldioxidutsläppen från inte minst transportsektorn. Jag är optimistisk när det gäller 2030-målen och förutsättningarna att kunna nå dem. Jag tror att det är en stor utmaning för oss alla framöver med 2045 och netto noll. Det kommer att krävas en hel del stora investeringar för detta. Det här är ett viktigt steg på vägen. Som sagt får detta väldigt gärna ske skyndsamt. har uppdraget getts, och jag ser fram emot att få det redovisat för mig från myndigheten. 97 (V): Som jag sa tidigare tycker jag att det är väldigt bra att det här uppdraget har givits. Det är mycket bra att ministern trycker så tydligt på att konsekvensanalysen ska göras skyndsamt. Min fråga var ju när vi kan se det här i svensk lag. Kan ministern tänka sig att det kan finnas andra sätt att lösa det här på, alltså att se till att man med ett vanligt B-körkort kan få köra en lätt miljölastbil som väger upp till ? Precis som tog upp kunde man se i utredningen från att olika EU-länder har hanterat frågan lite olika. Det vore intressant att veta om ministern redan nu har några tankar om det. Men framför allt undrar jag när det så att säga blir ändring på marken. Det tror jag att väldigt många är intresserade av. Man kan tycka att det här handlar om korta och få transporter, men det är väldigt många transporter. Vi ser att de här transporterna, alltså transporter, relativt korta och som sker inom städer, ökar extremt mycket , inte minst under pandemin när folk handlar alltmer på nätet. Det är inte bara en klimatfråga, utan det är också en lokal hälsofråga gällande luftkvaliteten i våra städer. Det är också en buller- och framkomlighetsfråga. Kan man köra en tur i stället för två är det klart att vi minskar trängseln. Det vore alltså väldigt bra att få veta lite mer om själva processen efter analysen och också om ministern har sträckt ut handen till om samrådet som ministern själv säger fordras för att vi ska kunna göra den här ändringen. Finns det något pågående samråd med om detta? 98 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Det är otroligt viktigt. Jag kan till listan på alla olika skäl till varför detta är viktigt säga att vi ser en betydande ökning av e-handeln, vilket i pandemitider är förståeligt och säkert positivt för att det bidrar till att minska smittspridningen, men vi såg det även innan pandemin. Det är någonting som, inom parentes, ändå oroar mig för att en kraftig ökning av transporter till följd av ökad e-handel inte alltid är önskvärd, särskilt inte om det sker ineffektivt. Till listan på effekter bör vi också lägga transporteffektivitet. Låt oss säkerställa att vi får ett mer transporteffektivt samhälle. Elektrifieringen är en del för att minska utsläppen, men den andra delen är att samordna transporterna och öka informationen mellan dem. Jag kan inte här och ge något besked om exakt när förslagen ska träda i kraft. Ger vi ett uppdrag till en myndighet att skyndsamt ta fram ett underlag vill jag först se underlaget för att kunna göra en ordentlig bedömning. känner mig och vet att jag brinner av iver och längtan att lägga många förslag, vilket vi också gör på Infrastrukturdepartementet, inte minst för att påskynda omställningen i transportsektorn så att vi minskar utsläppen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2020/21:179 om transporteffektivitet och klimatmålet 2030 99 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag avser att ge i uppdrag att utarbeta ett reviderat inriktningsunderlag. Just nu genomförs regeringens gällande plan för transportinfrastrukturen. Det är en satsning som bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. Det gör vi för att öka tillgängligheten, modernisera svensk infrastruktur och öka möjligheterna för klimatsmarta transporter. Planen bidrar till mycket ambitiösa klimatpolitik. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. De klimatmål som är uppsatta ska nås. Regeringen genomför en stor mängd åtgärder för att minska utsläppen från transportsektorn. Det handlar om att göra till ett mer transporteffektivt samhälle med överflyttning av transporter till mer klimateffektiva transportsätt. Det handlar också om att snabba på elektrifieringen i samhället, att öka andelen biodrivmedel och att se till att fordonen blir mer effektiva. Styrmedlen ses över löpande och kalibreras för att vi ska nå våra klimatmål. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan genom att uppdra åt bland annat att ta fram ett inriktningsunderlag. I uppdraget är regeringen tydlig med att klimatmålen är en central utgångspunkt för planeringen. Underlagen behöver visa hur styrmedel och andra åtgärder påverkar transporterna och hur olika satsningar i transportinfrastrukturen påverkar möjligheterna att nå våra klimatmål. har därför haft i uppdrag att basera sitt inriktningsunderlag på ett scenario där klimatmålen nås. Detta innebär också att de samhällsekonomiska kalkylerna ska baseras på ett trafikarbete som är förenligt med detta scenario. redovisade sitt inriktningsunderlag . Underlaget gick ut på bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . 100 (V): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Vi måste minska trafiken för att klara klimatmålen. Bland annat har trafikexperter från IVL och Trivector betonat detta både i forskningsrapporter och i artiklar i bland annat . De, liksom vi, konstaterar att det i inriktningsunderlag saknas förslag inför kommande planperiod för ett transporteffektivt samhälle där tillgängligheten kan öka som mängden trafik minskar. I stället utgår från att vägtrafiken kommer att öka stort enligt den basprognos som de gjort, och de planerar därefter i stället för efter klimatmålen. IVL var med och tog fram ett underlag till hur en reduktionsplikt skulle kunna se ut och fungera, men de tvingas nu att poängtera att den aldrig var tänkt att användas som en förevändning för att inte satsa inom andra viktiga områden. Den uteblivna satsningen leder till ett alldeles för stort behov av biodrivmedel men också till att fördelningen av pengar påverkas. Vi i delar oron när det gäller möjligheten att nå uppsatta klimatmål och känner även oro för att man riskerar detta genom en orealistisk och ohållbar tilltro på inhemsk produktion av biodrivmedel. har utan att redovisa underlag för det frångått tidigare bedömningar som gjorts över hållbara potentialer som man helt bortser från andra sektorers behov, till exempel sjöfart och flyg. Jag noterar att infrastrukturministern återigen svarar med konstaterandet att ska bli världens första fossilfria välfärdsland och att de klimatmål som är uppsatta ska nås. Jag önskar verkligen att det räckte att upprepa orden som en formel för att det skulle hända. Så är det naturligtvis inte. Jag blir orolig när i sitt underlag uttalat säger att infrastrukturen i sig inte påverkar klimatutsläppen och att de inte har ansvar för hur många som använder den som man vill satsa på mer och större vägar och helt förlitar sig på biodrivmedel och elektrifiering för att nå målen utan att ha med någonting om ett transporteffektivt samhälle. Infrastrukturministern säger att regeringen har varit tydlig i sitt uppdrag, och så kan det ha varit, men med tanke på att detta inte avspeglas i det inriktningsunderlag som tagits fram är det antingen så att uppdraget varit otydligt eller att tolkat uppdraget på annat sätt än regeringen avsett. Ministern hänvisar, och det har jag förståelse för, till processen runt underlag och till att underlaget är ute på remissrunda. Jag tolkar det som ett nej på min fråga och justerar den något utifrån detta. Om det i remissrundan visar sig ett djupt missnöje med hur tolkat sitt uppdrag och att klimatmålen inte kan nås med de åtgärder som föreslås, kan ministern då tänka sig att ge i uppdrag att utarbeta ett reviderat inriktningsunderlag för att ta fram styrmedel och reformer för ett transporteffektivt samhälle alternativt ta fram en proposition för nationell plan som inte utgår från underlaget utan tydligt styr mot våra klimatmål? 101 (V): Det här är en väldigt viktig debatt. Det vi investerar får konsekvenser för morgondagen. Om man bygger fler motorvägar blir det ökad vägtrafik, och det kommer att bli ökade utsläpp. Oavsett vad man säger om att alla kommer att ha elbilar och så kommer det de kommande tio åren att bli ökade utsläpp. har en så kallad basprognos som man utgår från när man gör sitt underlag till infrastrukturplanen. I basprognosen kan vi se att man kalkylerar med ökad vägtrafik. Det tycker jag är lite märkligt. Ifall vi tillåter ökad vägtrafik kommer vi också att få ökade utsläpp. Det ska, enligt , kompenseras med extremt mycket användning av biodrivmedel, en ökning till 2030. Man talar också om höjda drivmedelsskatter, uppåt per liter. Alla förstår att sådana saker inte är rimliga. Vi behöver helt enkelt bygga ett mer transporteffektivt samhälle, precis som infrastrukturministern sa tidigare och som tar upp i sin interpellation. Med anledning av det vill jag fråga infrastrukturministern vilka konkreta satsningar på ett effektivt sätt att bygga ett transporteffektivt samhälle han hittar i underlag till nationell infrastrukturplan. Det vore intressant att få höra ett antal sådana konkreta exempel, så att infrastrukturministerns tal om att bygga ett transporteffektivt samhälle inte blir bara fina ord utan att vi också kan se att det är omhändertaget i den process som har startats med underlag. Det brukar sägas att sanningen sitter i detaljerna, herr talman. I de detaljerna finns de underlag som använder för att göra sina prognoser. Man har arbetat med olika kalkylmodeller, exempelvis när man beräknar restidsvinster för olika transportslag. utgår från en modell där en förlorad resminut med vägtrafik, med egen bil, är ungefär dubbelt så allvarlig, en dubbelt så stor förlust, som en förlorad resminut med kollektivtrafik, med tåg eller buss. Om man har det som underlag blir det mer effektivt att investera mer i vägtrafik och alltså bygga bort och avhjälpa problem inom vägtrafiken. I underlaget från ser vi också att man ser en väldigt liten vinst med en överflytt till andra transportslag, exempelvis ökat tågresande. Kan det inte vara så att man använder sig av fel kalkylmodeller? Vi vet att andra, till exempel KTH och inom akademin, använder helt andra modeller för att beräkna restidsvinster. Flera andra länder, till exempel och , värderar en förlorad minut lika högt oavsett transportslag. I värderar de faktiskt en förlorad minut dubbelt så högt för resor på järnväg, just för att de vill kunna uppvärdera järnvägen och tågresandet. Vad anser egentligen infrastrukturministern om de här kalkylmodellerna, som är hela grunden för analys- och planeringsarbete? 102 Infrastrukturminister (S): Jag tänker i huvudsak ägna mig åt interpellation om målen och förutsättningarna för att nå dem. Men jag vill kort replikera när det gäller kalkylmodeller. Det är självt som bestämmer vilka olika modeller man vill använda sig av. Vi styr med de mål och riktlinjer vi har för myndigheterna när de ska ta fram sitt underlag. Jag har redovisat för kammaren att har i uppdrag att basera sitt inriktningsunderlag på ett scenario där klimatmålen ska nås. Det fanns en likartad debatt inför den förra nationella planen som, trots det säger, resulterade i den största järnvägssatsningen . Där fanns en kraftig förstärkning av klimatsmarta transportmedel och historiska satsningar på både järnvägsunderhåll och nyinvesteringar i järnväg. kom också satsningar på sjöfart, cykel och annat som bidrar till att ställa om Transportsverige. Det är ju det som behöver göras. Det är utgångspunkten. Jag kan, med tanke på argumentation, ha förståelse för oron när det gäller biodrivmedel. Det tror jag att många har. Vi ska också komma ihåg att det finns många olika intressenter som har olika intressen i att argumentera kring och diskutera oron för biodrivmedel. Alla förstår såklart vilken prioriteringsutmaning vi står inför.