prot · H709135 · 2020-06-09 00:00:00 — I slutändan spelar det ingen roll för klimatet vem som tar ut skatter, och i slutändan spelar det ingen roll för den individ som betalar skatter vem som tar ut dem. Det som spelar roll är att vi minskar utsläppen, och det som spelar roll är att vi har demokratiska processer. Det har vi när vi beslutar om detta, och det har vi såklart också på EU-nivå. Det handlar också om att se till att sprida svenska innovationer i de fall där vi ligger före. Det finns ibland en idé i klimatdebatten om att man inte ska ägna sig så mycket åt handel över gränser eller åt att sälja saker därför att det såklart finns produkter som vi säljer vars produktion släpper ut till exempel koldioxid. Men det relevanta att titta på är ju hur de totala koldioxidutsläppen ser ut. Det kan ju vara så att vi producerar något här i som ger mindre koldioxidutsläpp om det köps av någon ute i världen än om denna någon hade köpt från ett annat land. Om vi producerar till exempel stål på ett bättre sätt i än man gör i kan det faktiskt vara bra för klimatet att vi får sälja vårt stål. Detta handlar inte om patriotism eller att sätta före andra. Det handlar om att vi måste ha en realistisk klimatpolitik som värnar tillväxt och välstånd som vi sätter press på andra länder att också utveckla sin klimatpolitik. Jag är väldigt glad för att denna klimathandlingsplan lyfter fram CCS, koldioxidinfångning och lagring. Det är något som vi kommer att behöva, och vi kommer att behöva det i mycket hög utsträckning. Ska man driva klimatpolitik som är hållbar behöver man ha medborgare med sig. Då behöver man se till att det finns en folkopinion som är med på den omställning som det innebär. Det innebär att vi inte kan skära ned tillväxten hur som helst eller tygla ekonomin i alltför hög grad, för då kommer vi att få medborgarna mot oss. Vi behöver tillväxt och välstånd för att kunna ha välfärd. Vi behöver välstånd för att kunna ha poliser och sjuksköterskor och för att kunna göra viktiga investeringar. Då kommer vi också att behöva komplettera med en hög grad av infångning av koldioxid, för vi behöver se till att de totala koldioxidutsläppen blir inte bara netto noll utan netto minus. Då kommer detta att vara en helt avgörande faktor om man vill ha en både politiskt och klimatmässigt hållbar politik. Med det vill jag återigen säga att vi står bakom vår reservation. Den handlar dock inte om själva klimathandlingsplanen, utan den kommer från den allmänna motionstiden. Vi står såklart bakom propositionen som handlar om klimathandlingsplanen. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan 56 (L): Jag ställer mig bakom Liberalernas reservation nr 57, som handlar om forskning och kärnkraft inom EU. Vi har debatterat den klimatpolitiska handlingsplanen. Liberalerna har i denna debatt begränsat sig till fyra utskott som deltar, men som tidigare talare sagt berörs faktiskt alla utskott av klimatet. Det är viktigt att poängtera det. Jag kommer i min del för Liberalerna att tala om transporternas klimatpåverkan och beröra några av de åtgärder som vi liberaler vill se för att minska den påverkan. har som mål att nå nettonollutsläpp , och just transporterna är den bransch som fått ett specifikt mål: 2030 ska koldioxidutsläppen från transporter ha minskat jämfört med . Liberalerna har som utgångspunkt att alla transportslag behövs utifrån sina fördelar. Det är utsläppen vi ska minska, inte möjligheten att resa eller transportera gods. Däremot kan ökad transporteffektivitet starkt bidra till minskade utsläpp. De stora minskningarna åstadkommes dock av elektrifiering och övergång till fossilfria drivmedel. Vi anser att de som genererar utsläpp ska betala, och vi vill undvika subventioner. Vi anser dock att vid tekniksprång och med vår tuffa tidsplan till 2030 kan det under en kort övergångsperiod vara försvarbart att ge vissa subventioner för att öka takten i omställningen. Liberalerna är också teknikoptimister och vill därför satsa på forskning och utveckling så att ny teknik inom till exempel batteriteknik och vätgas kan driva på omställningen. Man kan lite grovt säga att transporter, jordbruk och industri står för en tredjedel var av koldioxidutsläpp. Fokuserar man på transportbranschens tredjedel finner man att vägtransporter står för av branschens utsläpp. Ska vi , till 2030, minska den klimatpåverkan är det uppenbart att det behövs åtgärder som har direktverkan på vägtransporterna. Även om vi till exempel fördubblar mängden gods på järnväg minskar behovet av godstransporter på väg . Överflyttning från väg till tåg och sjöfart samt längre och tyngre fordon på väg och järnväg kommer emellertid att ge en väsentlig utsläppsminskning. Vägtransporter är den sektor som lämpar sig bäst för elektrifiering. Andra, som sjöfart och flyg, kommer att vara beroende av flytande drivmedel. Därför är det väsentligt att övergången till eldrivna vägfordon går snabbt så att biodrivmedel kan reserveras till de transportslag där behovet är störst. Elektrifieringen av våra personbilar pågår för fullt. Prognoser säger att runt 2025 kommer priset på en laddbar bil att vara jämförbart med det på en fossildriven bil. Fram till dess anser vi att en tidsbegränsad bonus i bonus–malus-systemet är nödvändig. Vi vill också se en fortsatt reduktion av förmånsvärdet för tjänstebilar , av den enkla anledningen att majoriteten av alla laddbara bilar som säljs är tjänstebilar. Genom att hålla uppe den försäljningen skapar vi en begagnatmarknad av bilar på prisnivåer där många fler konsumenter har råd att köpa en laddbar bil. Genom detta system tar också företagen en större del av värdeminskningen som sker . En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan För att någon ska vilja köpa en laddbar bil behöver man känna sig trygg med att man kan ladda bilen vid bostaden. Därför driver Liberalerna på för att kraven på antalet laddpunkter vid flerbostadshus ska öka snabbt. Antalet laddstolpar riskerar nämligen att bli en begränsande faktor för elektrifieringen av våra personbilar. Även om vi kommer att se en snabb elektrifiering är prognosen att enbart av fordonsflottan kommer att vara laddbar 2030. Det innebär att behovet av biodrivmedel fortfarande kommer att vara stort 2030. Genom fortsatt reduktionsplikt skapar vi en marknad för ökad produktion av biodrivmedel. Elektrifieringen av tunga vägtransporter, som står för av utsläpp, ser vi i stort i två delar. Majoriteten av det tunga transportarbetet sker inom en radie av . Här ser vi uppbyggnad av en statisk laddinfrastruktur som ett första steg för att skapa förutsättningar för åkerierna att redan nu våga satsa på en eldriven lastbil vid nästa köp. Då en lastbil förnyas måste vi starta nu för att få effekt till 2030. Det andra steget är mer komplext. Det består av en dynamisk laddinfrastruktur längs våra mest trafikerade vägar, så kallade elvägar. Den tekniken kommer framför allt att få effekt på målet till 2045 om nettonollutsläpp. För övriga långväga lastbilstransporter kommer biodrivmedel att krävas . En fungerande laddinfrastruktur kräver samverkan mellan berörda parter. Därför tog Liberalerna initiativ till för att skynda på omställningen. Inrikesflyget står för av inrikes klimatutsläpp. Flyget har en utmanande klimatresa framför sig. Vi tror på elflyg för kortare sträckor regionalt. Elflyget har även potential att skapa en ny näringsgren i , där till exempel Heart Aerospace i har rönt stort internationellt intresse. Långväga flygningar kommer dock under överskådlig framtid att behöva fossilfria flytande bränslen, varför vi välkomnar en reduktionsplikt för flygbränsle. Slutligen tror vi att koldioxidinfångning behövs som kompensation för de sista svåråtkomliga utsläppen från flyget. Sjöfarten har liksom flyget en utmaning i att minska mängden utsläpp. Här finns elektrifierade färjor. Liksom flyget kommer dock flytande fossilfritt bränsle att vara det huvudsakliga drivmedlet, bland annat i form av elektrobränslen. Sjöfarten, inte minst pråmtrafiken, är dock i sig viktig för att minska mängden vägtransporter och därmed klimatpåverkan. Slutligen kommer utbyggnaden av järnvägen och kollektivtrafiken att vara viktiga komponenter för att effektivisera transportarbetet och minska utsläppen från både vägtransporter och inrikesflyg. Här är det viktigt att bygga bort flaskhalsar i nuvarande system så att vi effektivt kan få tillgång till hela stråk för att därmed öka kapaciteten väsentligt. Cykling har många fördelar, och Liberalerna står bakom en utbyggnad av cykelvägar. Ur klimatsynpunkt har dock cykling relativt sett ingen större påverkan på 2030-målet. I städer ger cykling främst en avlastning av kollektivtrafiken medan det däremot på landsbygden kan ge en viss minskning av bilanvändningen. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Vår förhoppning är att när pandemin avtar kommer ett visst mått av arbete att fortsätta att ske på distans, vilket kan ge minskade utsläpp även framöver. Sammanfattningsvis, fru talman, är den viktigaste satsningen just nu elektrifiering av vägtransporterna, som står för av utsläppen, så att tillräckligt mycket fossilfritt bränsle finns tillgängligt för att flyget och sjöfarten ska kunna klara sin omställning. Omställningen ställer krav på tillräcklig produktion och distribution av fossilfri el och fossilfria bränslen. Här är ett land med de bästa förutsättningar. Låt oss tillsammans bli ett föregångsland! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:KU16 Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:416 Bostadsbyggandet i av (KD) till statsrådet (MP) 2019/20:417 Behovet av deltidsbrandmän av (M) till statsrådet (S) 2019/20:418 Regeringens beslut ut ett regionalt rättviseperspektiv av (M) till statsminister (S) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:1522 vargstam av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1523 Skatt på plastpåsar av (M) till finansminister (S) 2019/20:1524 Fördömande av uttalanden om av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:1525 Polisens deltagande i demonstrationer av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:1526 Investeringar i bredband av (M) till statsrådet (S) 2019/20:1527 Paketreselagen av (M) till näringsminister (S) 2019/20:1528 Stöd till reseföretagen av (M) till näringsminister (S) § 12 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 8 anf. 35 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Ärenden för hänvisning till utskott § 3 Ärenden för bordläggning § 4 Förbättrade möjligheter till bilstöd betänkande 2019/20:SoU17 1 (SD) 2 (KD) 3 (L) 4 DAG (S) 5 (M) 6 (C) (Beslut skulle fattas .) § 5 om Inspektionen för vård och omsorg betänkande 2019/20:SoU18 7 (M) 8 (SD) 9 (KD) 10 DAG (S) 11 (M) replik 12 DAG (S) replik 13 (M) replik 14 DAG (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 6 Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång betänkande 2019/20:NU18 15 (S) 16 (M) 17 (S) replik 18 (M) replik 19 (S) replik 20 (M) replik 21 (SD) 22 (S) replik 23 (SD) replik 24 (S) replik 25 (SD) replik 26 (C) 27 (V) 28 (L) 29 (S) replik 30 (L) replik 31 (S) replik 32 (L) replik 33 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 7 Kompletterande bestämmelser till EU:s plattformsförordning betänkande 2019/20:NU19 (Beslut skulle fattas .) § 8 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU16 34 (M) 35 (SD) 36 (C) 37 (V) 38 (KD) 39 (L) 40 Miljö- och klimatminister (MP) 41 (M) replik 42 Miljö- och klimatminister (MP) replik 43 (M) replik 44 Miljö- och klimatminister (MP) replik 45 (V) replik 46 Miljö- och klimatminister (MP) replik 47 (V) replik 48 Miljö- och klimatminister (MP) replik 49 (S) 50 (MP) 51 (V) replik 52 (MP) replik 53 (V) replik 54 (MP) replik 55 (L) 56 (L) (Beslut skulle fattas .) § 10 Anmälan om interpellationer § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 12 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020