prot · H709136 · 2020-06-10 00:00:00 — vill därför införa en särskild hållbarhetspott på som ska ge större möjlighet till återhämtning och större flexibilitet för de anställda. Att investera och satsa på personalens arbetsvillkor är att investera i en bättre sjukvård och omsorg. Vi vill också förlänga Äldreomsorgslyftet, som innebär utbildning på betald arbetstid och möjlighet till fler fasta anställningar och en bättre arbetsmiljö. Ingen ska känna sig ensam på jobbet, och alla ska orka vara medmänniska även på jobbet, särskilt de som jobbar med äldre och sjuka. Coronakrisen har blottat många av samhällets sårbarheter. Vi kan inte gå vidare som tidigare efter krisen. Vi har tid för omstart, och vi måste tänka om och välja en annan väg. 133 (M) replik: Mitt intryck är att det råder en allt bredare enighet om att behöver en stram invandringspolitik om vi ska ha någon chans att klara av de integrationsproblem som vi har. går migrationsutredningen in på sitt sista varv. Mitt intryck är att verkar stå i vägen för varje skärpning av en långsiktig svensk migrationspolitik och därmed stå i vägen för en överenskommelse som blir bred – inte volymmål, inte effektivt återvändande, inte fler förvarsplatser och inte ens tillfälliga uppehållstillstånd med krav på egen försörjning. Min enkla fråga är: Kommer att stoppa regeringen i att lägga fram ett förslag som speglar en bred majoritet för en hållbar migrationspolitik? 134 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag tackar för frågan. Jag vill börja med att påminna om att den så kallade tillfälliga lagen som vi kom överens om 2015 lägger på en lägstanivå i EU. För och för regeringen är det viktigt att vi ska ha en långsiktig, human och rättssäker flykting- och migrationspolitik. deltar på dessa villkor och med dessa ingångar i . Vi vill se en långsiktig, rättssäker och human flykting- och migrationspolitik. Vi ser inga tecken på att krigen i världen kommer att avklinga . Människor kommer att tvingas fly, precis som alla de hundratusentals människor som har flytt från kriget i . Det måste finnas länder som kan ta emot de människor som flyr. Det finns ingen volymgräns för mänskligt lidande. Så länge det inte gör det måste vi också stå upp för solidaritet. 135 (M) replik: är förvisso ett ganska litet parti och långt ifrån den breda huvudfåra som finns i svensk invandringspolitik. Det är inte därför som jag ställer frågan utan för att i praktiken har vetorätt mot varje proposition som ska läggas fram. För alla andra i är det helt avgörande att veta om eventuella kompromisser och överenskommelser bara är en pappersprodukt som därefter ska förhandlas med i regeringsställning, eller om man kan göra upp på allvar om riktig och skarp politik som förändrar svensk invandringspolitik. Där vill vi veta om svaret är ja eller nej. 136 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det var inte länge sedan och var ense om att ge till exempel barn till papperslösa rätt till skolgång och att vi också ska ha undantag och ventiler för särskilt ömmande skäl. Det var när partiledaren talade om att öppna våra hjärtan för dem som faktiskt behöver skydd och stöd. Jag kan inte se att omvärlden har förändrats särskilt mycket till det bättre . Vi ska inte beskriva alla dem som har kommit till vårt land bara som ett problem. En av fyra som jobbar inom vården är utlandsfödd. Var tredje läkare är utlandsfödd. Det är inte så att vi har ett högre syfte att vi ska stänga människor ute och inte ge dem en chans att också etablera sig, skapa en bättre framtid och hjälpa till i . deltar i diskussionerna i . Vi hoppas att vi kan få en gemensam syn på en långsiktig, human och rättssäker migrationspolitik. Det förtjänar både och de som flyr från krig och konflikter. 137 (SD) replik: Jag lyssnade faktiskt inte så mycket på vad sa. Men jag lyssnade på vad hon sa i replikskiftet med tidigare. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt, fru talman, att man väljer att ta replik här i kammaren på ett parti och sedan i denna replik attackerar ett helt annat parti. Jag tycker inte att vi ska göra så här. Det är fult, ohederligt och anstår inte någon, och definitivt inte ett statsråd i vårt rike, att agera på det sättet. Till saken: Menar och på riktigt att det faktum att hundratusentals, och sannolikt miljoner, människor i vårt land är oroliga för den ansvarslösa invandringspolitik som egen regering och andra regeringar har bedrivit i är samma sak som att förespråka rasism och polisvåld? Är det en allvarlig uppfattning som har? 138 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag tackar för frågan. uttrycker mycket konstiga ståndpunkter i sitt partiprogram som är baserade på att det finns vissa biologiska skillnader mellan oss människor. Det tycker jag är mycket oroande ståndpunkter. Det är värt att lyfta fram det när andra partier vill låtsas som att är ett parti som alla andra. Jag tycker att vi ska ha en långsiktigt hållbar migrations- och flyktingpolitik och framför allt att vi måste ge människor en chans att etablera sig och integrera sig i det svenska samhället. Jag anser inte att denna ståndpunkt är lika med rasism – absolut inte. Vi måste se till att vi har ett öppet samhälle där vi står upp för mänskliga rättigheter. Nästa gång är det kanske vi som tvingas fly. Det är det som migrationspolitiken baseras på. 139 (SD) replik: Jag håller med om att vi inte ska dela in människor och värdera människor baserat på biologiska egenskaper. har en riksdagsledamot som såvitt jag vet fortfarande tillhör och som vill att ska registrera vår befolkning utifrån etnisk tillhörighet och hudfärg. Det går tvärtemot det som just sa här. I vårt parti hade en sådan person blivit utesluten fortare än kvickt. Gör också så? Utesluter människor som vill registrera befolkningen baserat på etnisk tillhörighet och hudfärg, eller får man fortsätta företräda i riksdag om man har denna uppfattning? 140 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det är självklart så att inte tycker att vi ska registrera människor utifrån hudfärg eller etnisk tillhörighet. Däremot kan det finnas en diskussion kring huruvida man behöver kunna ha en tydligare bild av hur orättvisor och ojämlika villkor drabbar olika grupper inom befolkningen. Denna diskussion finns inte minst i och i andra länder. Men det är inte en uppfattning som har. Vi är däremot förstås helt medvetna om att det finns väldigt olika förutsättningar för olika medborgare och grupper beroende på vilken härkomst man har, vilket kön man har eller om man har en funktionsnedsättning eller liknande. Denna diskussion måste kunna fortgå men med utgångspunkt från alla människors lika värde. Det är det som är det absolut centrala i hur ser på människor. 141 (V) replik: Det finns ett tydligt samband mellan sexuella trakasserier och otrygga anställningar. studier visar att de som har otrygga jobb oftare utsätts för sexuella trakasserier. Det var en viktig debatt i samband med metoo-kampanjen, och flera fackförbund har påpekat detta. Detta är en av de saker som man nu måste väga in när regeringen vill slå sönder anställningstryggheten i och när den utredning kommer som så allvarligt urholkar fackföreningsrörelsens möjligheter att försvara sina medlemmar vid uppsägningar. Jag undrar om har funderat över detta och om denna fråga är någonting som ni väger in när ni tar emot denna utredning? Jag tycker inte heller att riktigt har klivit ut och tagit denna debatt om lagen om anställningsskydd. Står ni bakom utredningens förslag? Tycker ni att det är rimligt att det ska vara mer godtycke vid uppsägningar i ? 142 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag tackar för frågan. Det som hoppas och vill är att parterna ska kunna komma överens och att de samtal som förs leder fram till någonting. Det som vi ser är förstås att arbetsmarknaden har förändrats också i takt med teknisk utveckling. Det behövs mycket mer utveckling under ett långt arbetsliv – att man har möjlighet att kompetensutveckla sig på jobbet, att arbetsgivaren ska kunna ta detta ansvar och att man också kan behöva byta bransch mitt i livet. Det är mycket som händer. Det finns därför anledning att se över arbetstrygghetslagstiftningen. Men vi ser att just nu i coronakrisen behöver fokus vara på behovet av fasta anställningar inom vård och omsorg. Det är det stora som behöver prioriteras. Därför har vi också förslag om att fortsätta med Äldreomsorgslyftet och en särskild hållbarhetspott. 143 (V) replik: Jag delar uppfattningen att fasta anställningar ska vara det normala på svensk arbetsmarknad. Det är därför som det är så orimligt att det läggs fram en utredning som slår sönder anställningstryggheten för alla och som ger en sorts allmän provanställning, som en del fackförbund har uttryckt det. Om parterna inte kommer överens om denna utredning – de ska förhandla under hot – och det blir lagstiftning i riksdag, är ni då för eller emot detta utredningsförslag? Vi vet att och Liberalerna driver på för att det ska genomföras. Socialdemokraterna har börjat backa. Men från har jag inte hört någonting. Vad tycker ni om utredningsförslaget? 144 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Då har kanske inte följt debatten så väldigt noga. Jag har uttalat att jag tycker att utredningens förslag inte är helt balanserat. Jag tycker att vi behöver ha ett lika stort fokus på arbetstagarnas situation på en varierad och mer flexibel och utsatt arbetsmarknad och att man måste lägga fram förslag som handlar om trygghet på jobbet. Jag delar alltså arbetsmarknadsministerns syn på förslaget från utredaren, men naturligtvis behöver vi fortsätta diskussionen. Det är dock kanske inte just denna debatt som behöver just . ser vi att de skriande behoven på arbetsmarknaden handlar om fasta och trygga anställningar, inte minst för dem inom äldreomsorgen. Det är nämligen det som har lett till att arbetstagare tyvärr har gått till jobbet med smitta, eventuellt. 145 (KD) replik: är intensivvårdssköterska på . Hon är en av dem som arbetar under krisavtal, och under pandemin har hon arbetat 12,5-timmarspass i rad, iklädd skyddsmask och tung utrustning. Till säger hon: ”Det är svårt att beskriva hur jobbigt det är med utrustningen. Det kliar, masken klämmer. Den trycker på ögonen eller på näsryggen. Huden blir röd och smärtkänslig.” Hon berättar hur kollegor använder badsvampar och plåster för att skydda de hudområden där skyddsutrustningen skaver. slogan är ”Tänk om” – så, tänk om vi kunde ge vårdpersonalen det stöd de nu behöver. Kan vi enas om att uppmana statsministern att samla alla partier för att komma överens om ett krispaket för vårdpersonalen, här och ? kan det vara . 146 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Tack för engagemanget i äldrefrågor och vårdfrågor, ! Det är väldigt viktigt. Dock har jag lite svårt att förstå exakt vad det är frågar om. Vi har ju gått fram med drygt 28 miljarder till regioner och kommuner för att de ska ha alla tänkbara resurser för att klara coronakrisen. Vi är villiga att ge fortsatt stöd och stå för alla kostnader som krävs för att klara coronakrisen, och dit hör givetvis också personalförsörjningen. Just nu har i uppdrag att titta på hur man ska klara personalförsörjningen samt återhämtningen och vårdskulden . Jag tror inte att vi från politiskt håll kommer att kläcka den perfekta lösning som regionerna inte har kläckt. 147 (KD) replik: Jag blir faktiskt lite förvånad över svaret – det är det mest negativa svar jag fått . Jag har verkligen understrukit och berömt de klara och tydliga besked som regeringen har gett i fråga om finansiering av och stöd till vården om det är mer medel som krävs. Jag tycker dock att exemplet med testerna, där regeringens ambition om 100 000 och kanske uppåt 150 000 tester var glasklar men där verkställandet på regionnivå och hur man skulle nå målet inte var lika klart, visar varför jag menar att vi i en nationell pandemi måste ha ett nationellt vårdledarskap. Ledarskapet måste också vara berett att säkerställa att vårdpersonalen inte lämnas vind för våg. Vi vet inte hur det ser ut i regionerna; det finns ingen överblick av om personalen faktiskt kommer att få semester, och det finns inga konkreta förslag för att säkerställa att de har en hållbar situation därefter. Det är den sortens reformer jag är ute efter, och jag vill veta om vi kan hitta en möjlighet att enas där. 148 Miljö- och klimatminister (MP) replik: För att undvika oklarheter: Jag instämmer fullständigt i sak med vad vill belysa. Det handlar om behovet av personalförsörjning och behovet av återhämtning för vår vårdpersonal , och det gäller att klara hösten då vi har en stor vårdskuld. Vi kommer absolut att sätta oss ned och prata om hur man kan komma vidare i den frågan, men det är ju inte så att frågan inte finns på bordet. tittar på detta, och resurserna finns. När jag ändå har ordet vill jag även tala om den långsiktiga hållbarheten för vårdpersonalen. Här har ett förslag om en hållbarhetspott där man kan pröva nya arbetstidsmodeller eller arbetsmiljöreformer som kanske kostar arbetsgivaren något lite mer men där staten då kan gå in och täcka upp för det. Det vore väldigt välkommet om anslöt sig till detta. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU4 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i 2019/20:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen 2019/20:UU11 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 2019/20:CU21 Kompletteringar till nya EU-regler om aktieägares rättigheter Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande 2019/20:MJU17 Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given 2019/20:AU14 Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och § 4 Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och betänkande 2019/20:KU16 Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 149 HANS (S): Jag har fått hela utskottets uppdrag att föredra KU:s betänkande om deltagande på distans vid utskottens eller sammanträden. Covid-19 har skapat en situation runt om i världen och i , liksom i företag, i organisationer och här i , som ingen hade kunnat förutse. En del har man klarat med frivilliga överenskommelser och improvisation; till exempel har partier kommit överens om att det bara är 55 ledamöter närvarande vid voteringar. Då bibehåller man proportionaliteten mellan partierna men minskar smittspridningen och resandet i landet. Utskotten fyller en viktig roll i det svenska parlamentariska systemet med beredningstvånget som bas. Men genom fackutskottsprincipen, som etablerades med enkammarriksdagen 1971, blir utskotten även specialister inom sina sakområden. Genom detta förutsätts besluten vinna i kvalitet. Det finns dock naturligtvis också den aspekten att ledamöterna i ett utskott lär känna varandra och kanske därigenom lättare ska kunna hitta lösningar på komplicerade problem och frågeställningar. har den tekniska utvecklingen nu skapat förutsättningar som inte kunde förutses när regeringsformen och riksdagsordningen skrevs. Det finns därför möjlighet till ett deltagande på distans. Denna möjlighet innebär också risker, både av säkerhetsmässig art och när det gäller kvalitetsaspekten i beredningen av ärenden. Utskottet har därför fastnat för en reglering som möjliggör deltagande på distans vid undantagsfall, men det fysiska mötet är fortfarande norm. Förslaget innebär att – eller, om är förhindrad, talmannen, som då förutsätts förankra sitt beslut hos partier – får besluta att synnerliga skäl gör att ledamöter kan få tillstånd att delta på distans och därigenom räknas som att de deltagit i sammanträdet. Den som leder sammanträdet samt kansliet måste finnas på plats där sammanträder, det vill säga i normalfallet i . Vad gäller finns större krav på flexibilitet, och reglerna är därför liberalare. Vi menar att vi med denna reglering kan möta de utmaningar som samhället och kan ställas inför och upprätthålla en så hög kvalitet som möjligt vid ärendens beredning. Jag yrkar bifall till KU:s eniga förslag i KU16. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Avgångsvillkor och karens för riksrevisorn och riksrevisionsdirek-tören § 5 Avgångsvillkor och karens för riksrevisorn och riksrevisionsdirektören betänkande 2019/20:KU8 Avgångsvillkor och karens för riksrevisorn och riksrevisionsdirektören (framst. 2019/20:RS7) 150 (M): Utskottet har gett mig uppgiften att redovisa utskottets förslag, så att vi i presidiet delar på detta. Jag vill understryka att vårt förslag är enigt. Detta betänkande handlar om och dess ledning. är en del av kontrollmakt och ska genomföra oberoende granskning av statlig och statligt finansierad verksamhet. har fått en ny ledningsstruktur. Det innebär att leds av en enda riksrevisor, som är chef för myndigheten och som ansvarar för dess verksamhet inför . En riksrevisor utses av för en mandatperiod och kan inte väljas om. Riksrevisorn beslutar om vad som ska granskas, hur granskningen ska gå till och vilka slutsatser som ska dras av granskningen. Riksrevisorns oberoende ställning är skyddad i grundlagen. Enligt de nya reglerna ska en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör under riksrevisorn ha hand om den dagliga administrativa ledningen av myndigheten. En riksrevisionsdirektör valdes här i kammaren ; det var alltså . En särskild utredare har haft i uppdrag att föreslå bestämmelser om karenstid efter avslutat uppdrag som riksrevisor. Utredarens uppdrag omfattade även att lämna förslag om avgångsvillkor för riksrevisorer, särskilt riksrevisorer som avslutar sitt uppdrag . Utredaren skulle även utreda rätten till pensionsförmåner för riksrevisorer. I betänkandet lämnades också förslag i fråga om en riksrevisionsdirektör – detta var ju då ännu inte beslutat. Betänkandet har remissbehandlats. Utskottet föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag med vissa ändringar. De ändringar som utskottet föreslår är främst av språklig och redaktionell karaktär. Vad är då skälet till att vi bör anta dessa bestämmelser? En riksrevisor ska åtnjuta både och allmänhetens förtroende. En riksrevisor måste dessutom uppvisa stor yrkesskicklighet, gedigen erfarenhet av offentlig verksamhet, stor integritet och ett omvittnat gott omdöme. Mot denna bakgrund bör en riksrevisor ha förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag utan att behöva oroa sig för sin försörjning den dag uppdraget upphör. Det är även av stor betydelse att villkoren för en riksrevisor är förutsägbara och gynnsamma för att de bäst lämpade personerna ska kunna väljas för uppdraget. Varken en riksrevisor eller riksrevisionsdirektör kan förflyttas till ett annat uppdrag eller en annan anställning inom exempelvis . En riksrevisor kan inte heller väljas om, vilket bör resultera i delvis förmånligare villkor. Detta förslag innebär bland annat att regleringen av en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs möjligheter till avgångsförmåner förtydligas så att hänsyn ska tas till de särskilda förhållanden som följer av deras uppdrag jämfört med chefer för myndigheter under regeringen. Avgångsvederlag får helt eller delvis sättas ned om ersättning framstår som oskälig. Avgångsvillkor och karens för riksrevisorn och riksrevisionsdirek-tören Det införs krav på prövning av restriktioner för en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör vid övergång till annan statlig eller privat verksamhet. Så som för statsråd och statssekreterare kan två olika former av restriktioner meddelas: karens eller ämnesrestriktioner. Frågor om övergångsrestriktioner med mera bör prövas av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, som är en myndighet under . Utskottet avser att behandla frågan om benämningen på denna nämnd i ett kommande ärende. Dessa lagar, fru talman, föreslås träda i kraft . Jag vill yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet § 6 Valfrågor och om valförfarandet betänkande 2019/20:KU12 betänkande 2019/20:KU23 om valförfarandet (skr. 2019/20:141) 151 (SD): I denna gemensamma debatt vill jag börja med att yrka bifall till vår reservation 1 i betänkandet KU12 och till reservationen i KU23. Jag vill dock förtydliga att vi givetvis står bakom samtliga reservationer, även om jag inte yrkar bifall till dessa i mitt anförande. Det är åter dags att debattera valfrågor i riksdag. Det kan tyckas vara långt till valet, men när förhoppningsvis samlas igen efter sommaruppehållet är vi redan framme . Då är det val igen , och frågan som är brinnande aktuell just nu är hur detta val ska gå till. Det svenska valsystemet är i huvudsak solitt, men det finns områden som med tydlighet kan förbättras. Detta har också regeringen erkänt, och en ny utredning har fått i uppdrag att analysera vissa sådana frågor. Men den viktigaste och största frågan, nämligen hur vi kommer till rätta med de problem som de hundratals miljoner valsedlar som trycks vid varje val för med sig, är inte ens med på bordet. anför i den granskningsrapport som är aktuell att till exempel avskärmningen av valsedelsställ sannolikt inte skulle behövas med ett annat system för valsedlar. Problem med köer, svårigheter att hålla ordning bland valsedlar, sabotage av olika slag samt behov av större lokaler och fler röstmottagare skulle också, enligt , minska. Valfrågor och Riks-revisionens rapport om valförfarandet bedömer att ett sätt att avhjälpa dessa problem skulle kunna vara att ersätta det nuvarande valsedelssystemet med ett system som kräver färre valsedlar. observationer ligger i linje med de slutsatser som dragit i sina erfarenhetsrapporter från valen 2018 och Europaparlamentsvalet och som jag dessutom gav uttryck för i denna kammare och i denna talarstol förra gången vi debatterade detta ärende. Det är därför mycket ledsamt att regeringen inte givit den parlamentariska kommittén i uppdrag att utreda detta nu när valsystemet äntligen ska utredas. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ge den parlamentariskt sammansatta kommittén, som regeringen har tillsatt, i uppgift att utreda hur ett system med gemensamma valsedlar kan införas och vara på plats till valen 2022. En annan viktig fråga är den om legitimation. är det möjligt att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Vi anser att det bör införas ett absolut krav på att de röstande ska legitimera sig. Fördelarna med ett krav på legitimation anser vi överväga de eventuella nackdelarna. Om man inför en obligatorisk id-kontroll vid röstningen är det också möjligt att införa maskinell avprickning i röstlängden, vilket också skulle ta bort risken för felaktig avprickning. Inte heller detta är ett förslag i utredningen. Man borde även passa på att se över behovet av nationella riktlinjer för valinformatörer när det gäller deras utbildning och kontroll av deras arbete. Flera kommuner anställer valinformatörer inför valen. Anledningen till detta lär vara att höja valdeltagandet i grupper där deltagandet är påfallande lågt. I valtider har det uppmärksammats flera fall där personer som är avlönade som valinformatörer också varit politiska aktivister eller aktivt har försökt sälja röster. Riktlinjerna bör peka på vikten av opartiskhet. Dessutom anser vi att verksamheten med valinformatörer bör kontrolleras inför nästa val. Vi behöver vara fortsatt lyhörda för samhällsutvecklingen så att eventuella problem och brister fångas upp . Att säkerställa legitimiteten och tilltron till vårt valsystem anser jag är den viktigaste investering som vi kan göra för vår demokrati. 152 (C): För är utgångspunkten att den svenska demokratin ständigt måste försvaras.