prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — 10 Statsrådet (S) replik: Det är alldeles för tidigt att tala om en misslyckandets politik. har varit hårt drabbat av coronapandemin. Huruvida det beror på reseströmmar eller på att smittan har sökt sig in på äldreboenden måste vi titta på. Vi ska nu tillsätta en nationell kommission som ska utvärdera detta. Det är alldeles för tidigt att dra slutsatsen att den väg vi har valt, på inrådan av våra experter och myndigheter, är en misslyckandets politik. När det gäller stödpaketet till SAS tänker jag inte kommentera det mer än att det naturligtvis är av nordiskt intresse att fortfarande ha flygbolaget . Vid uppstarten av ekonomin är det oerhört viktigt att ha ett flygbolag som är fullt berett att ställa upp med den nödvändiga infrastruktur som SAS svarar för i . Vad gäller utbyggnaden av handlar det om att man har skjutit upp beslutet. Vi får återkomma till det i en senare debatt. 11 (KD) replik: Vi debatterar egentligen verksamhet inom det nordiska samarbetet, men med den situation som vi har är det självklart och naturligt att den nuvarande situationen blir huvudtema i debatten. Jag noterar att vi alla oavsett partifärg ser allvaret i och beklagar den situation som råder i gränsområdena mellan och i relationerna med våra nordiska grannländer med anledning av det som har hänt. De stängda gränserna är ett nederlag för oss alla, och naturligtvis framför allt för den regering som har haft ansvaret under krisen. Nordiskt och arktiskt samarbete Det vi har sett är – det är svårt att blunda för det – att inte bara har högre utan väsentligt högre dödstal än de nordiska grannländerna. Det vi har sett är en större smittspridning i . Det vi har sett är en mindre andel genomförda tester än i våra grannländer. Min fråga till statsrådet är, mot bakgrund av att verkligheten ser ut så här: Är det inte rimligt och naturligt att våra nordiska grannländer reagerar på det sätt som de gör i den här situationen – är försiktiga, vill skydda sin egen befolkning och därmed vill stänga gränserna mot ? 12 Statsrådet (S) replik: Det är självklart rimligt att alla regeringar och länder vill göra allt för att ha en smittbekämpning som värnar liv, hälsa och ekonomi. Från regeringens sida hade vi hellre sett att man hade haft en mer flexibel syn på gränsöppningen. Som jag poängterade finns det ju stora regionala skillnader i smittspridningen i . Det har vi påpekat för våra nordiska grannländer. Jag har full respekt för att man vill göra allt för att hålla nere smittan i våra grannländer, men när vi tittar på de skillnader som råder mellan och , i och i flera av våra gränsregioner mot ser vi inte att det är fullt motiverat att ha stängda gränser i de regionerna. Det är det vi har verkat för. Vi har också verkat för att tillsammans med våra respektive folkhälsomyndigheter hitta regionala lösningar där man eller kan utvärdera hur smittläget förändras i olika regioner och därmed öppna upp successivt, förhoppningsvis mer och mer. Det är den taktiken vi har haft i vår dialog. Vi har också vunnit framgång när det till exempel gäller , där man från början ville stänga gränserna helt, med att säga att arbetspendling är tillåtet. öppnar man också upp lite mer vid finska gränsen. Detta är ett successivt arbete. Jag vill inte kritisera våra nordiska grannländer för att de till viss del vill ha fortsatt stängda gränser, men vi ser inte att det har funnits regionala motiv för att stänga så pass helt som . 13 (KD) replik: Jag noterar när jag lyssnar till regeringens företrädare, även statsrådet , att det är ungefär samma svar. Det är ungefär samma talepunkter när det gäller den regionala smittspridningen och skillnaderna i landet. Däremot noterar jag ingen som helst självkritik från den sida. I går medverkade statsministern i SVT:s Agenda och fick frågor om just detta. Det fanns inte en tillstymmelse till självkritik – trots de höga dödstalen, trots att smittspridningen är större än i de övriga nordiska länderna och trots att vi inte har genomfört tester i den utsträckning som andra länder har gjort. när det är viktigt att värna det nordiska samarbetet tror jag också att det är viktigt att signalera att , eller den , inte har agerat fullt ut på rätt sätt i den situation som råder. För att överbrygga de motsättningar vi ser och de spänningar som finns vore det inte bara klädsamt utan också viktigt och väsentligt om regeringen visade en viss självkritik i hanteringen av krisen. Min vädjan till är att regeringen ska göra en något mer självkritisk analys av den situation vi befinner oss i. 14 Statsrådet (S) replik: Nordiskt och arktiskt samarbete Varje dödsfall till följd av covid-19 är givetvis en tragedi. Vad vi kunde ha gjort annorlunda, vad vi har gjort som har varit rätt, vad vi har gjort som kunde ha gjorts bättre och så vidare är för tidigt att säga. Det finns också ett stort behov, både när krisen är över och redan nu när vi tillsätter en kommission, av att utvärdera detta. Självkritik handlar ju också om att ha ett alternativ och en förståelse för vad det alternativet hade kunnat vara. De faktauppgifterna har vi inte på bordet . Jag vill dock verkligen betona det: Det är självklart en tragedi att vi har så pass många avlidna i . Vi behöver nu utvärdera detta. Vi har inte lyckats skydda våra äldre i tillräcklig utsträckning. Huruvida det är en effekt av coronastrategin eller av den äldreomsorg vi har i och många års politik när det gäller äldreomsorgen behöver vi också utreda. Vi behöver åtgärda detta. När det handlar om självkritik vet jag inte om ordet är rätt valt, men det är en oerhört allvarlig situation vi i befinner oss i. Det tror jag har framgått från alla regeringens företrädare. Vi ska också utvärdera detta. Vad som ska göras framåt, vad som ska göras i nästa kris, vad som kunde ha gjorts bättre och så vidare ska kommissionen och vår utvärdering visa. Jag tror också, som vi hörde tidigare, att vi behöver jämföra oss med andra länder och se vad vi kunde ha gjort annorlunda och vad de kunde ha gjort annorlunda. Detta är ett pågående arbete som vi måste ta med oss framåt. Jag påminner alla debattörer om att det här är en debatt om och inte en allmän debatt om coronapandemin. 16 (SD) replik: Jag tror att vi alla delar visionen och bilden av att ska vara världens mest integrerade region. Vi har också ett antal olika yrkanden på bordet för att komma dit när vi behandlar de följdmotioner som finns till regeringens skrivelse och den här årliga Nordendebatten. Men vi har en situation där, precis som tidigare nämnde, förankringen och människors förtroende för att det här ska vara en möjlig vision att uppnå är skjuten i sank genom den senaste tidens diametralt motsatta strategier för att hantera coronakrisen. Vackra ord räcker inte längre. Jag hör statsrådet nämna att vi har drabbats olika hårt, att smittan har sökt sig in till äldreboenden och så vidare. Men det är inte riktigt så. Vi har ju drabbats i den omfattning vi har för att vi har vidtagit en rad åtgärder som inte har visat sig vara en korrekt och rimlig strategi i förhållande till våra grannländer. Det är resultat av politiska beslut. Vi har också en situation där smittan har kunnat sprida sig på äldreboenden på grund av just de besluten. Generalfelet, skulle jag påstå, är att de nordiska statsledningarna, statsministrarna och samarbetsministrarna inte satte sig ned i ett väldigt tidigt skede och diskuterade gemensamma likartade direktiv till sina respektive berörda myndigheter och andra institutioner och aktörer för att försöka tackla det så gemensamt så möjligt. Min fråga är: Hur vill nu statsrådet koordinera de insatser som ska göras framåt, och vill man utvärdera de insatser som har gjorts i en nordisk coronakommission? Är man beredd att sjösätta en sådan, och vad vill man se ska ingå där? 17 Statsrådet (S) replik: Nordiskt och arktiskt samarbete Det har verkligen inte bara varit vackra ord, utan det har varit ett hårt arbete för att successivt lösa pragmatiska frågor. Det har handlat om att tillåta arbetspendling och att låta sjuksköterskor och undersköterskor komma till sina arbetsplatser på andra sidan gränsen i . Det har handlat om att erbjuda finländska boende på den norra sidan att också få ta del av vid i och så vidare. Det har varit långt ifrån bara vackra ord, och det har verkligen varit ett pragmatiskt arbete för att göra allt vad vi kan för att öppna gränserna: att påvisa hur låg smittan är i jämfört med i till exempel och att försöka få förståelse för att vi behöver ha en integrerad . Vi har kommit en liten bit på väg, men vi är långt ifrån nöjda. Jag håller med om att vi måste vara mer koordinerade mellan de nordiska länderna i en krissituation. Det gick väldigt snabbt, och det finns förståelse från oss alla för att vi var tvungna att agera snabbt, men vi borde ha stängt ned koordinerat och haft en bättre dialog inledningsvis. Också nu när vi öppnar upp ska vi vara mer koordinerade. Det är därför jag har tagit initiativet att vi nordiska samarbetsministrar i alla fall måste ha en tydligare modell för hur man ska samverka i en kris. Vad är vårt ansvar som nordiska samarbetsministrar? Har vi samma syn på det? Vi behöver ha någon form av code of conduct när det gäller hur vi förhåller oss i en kris, hur vi samtalar och har en dialog och inte bara informerar utan också diskuterar oss fram till ett förhållningssätt att ha vid nästa krissituation. Att vi redan nu i det här läget skulle ha svar på vad som har gått rätt och vad som har gått fel i de olika ländernas smittbekämpning är för tidigt att utvisa, som jag har sagt tidigare. Vi måste utvärdera detta när tid är. 18 (SD) replik: Jag är väl medveten om att det görs mycket viktigt och angeläget i gränsområdena – där delar jag statsrådets uppfattning – och jag har också hört av aktörer i gränsregionerna att det är så. Problemet är bara att det är när den överordnade statssamordningen inte finns på plats som man märker att den folkliga förankringen av det nordiska samarbetet utmanas i grundvalarna. Detta menar jag är allvarligt i förhållande till visionen. Statsrådet nämnde tidigare att det finns ett antal prioriteringar relaterade till den vision som man nu har fastslagit för det nordiska samarbetet, och det finns ett antal prioriteringar som ska föranleda beslut i den nordiska samarbetsbudgeten. Jag har tidigare ställt frågan till statsrådet hur beredd man är att anpassa kartan efter verkligheten när terrängen ändras, och den vill jag ställa också. Det här är prioriteringar som slogs fast innan coronakrisen kom och innan vi hade de enorma utmaningar vi har inom hälso- och sjukvårdssamarbetet och för både forskningen och den medicinska situationen. Vi har från partigruppen frihets sida – jag har förtroendet att vara ordförande för gruppen – i presidiet drivit på för att man nu till exempel borde ställa om resurserna till att fokusera på ökade insatser för samnordisk pandemiforskning, till att kunna sjösätta och implementera delar av krisberedskapsstrategin mer skyndsamt än vad man kanske tidigare hade tänkt och inte minst till att se över förmågan och möjligheten att kunna mobilisera gemensamma beredskapsresurser, till exempel samordna lager och så vidare. Nordiskt och arktiskt samarbete Jag vet också att socialdemokraterna inom har uttryckt stöd och själva också drivit ett förslag som liknar vårt eget om just lagsamarbete eller ett gemensamt lagråd som kan koordinera lagstiftning initialt och proaktivt för att vi inte ska hamna i den här svåra gränshinderproblematiken. Är man från statsrådets sida beredd att driva detta i regeringen och i samarbetet? 19 Statsrådet (S) replik: Jag vill återigen understryka hur viktigt det är och att jag håller med om att vi behöver ha en överordnad samordning av alltifrån statsministrar till statsråd och samarbetsministrar och så vidare. Det är en lärdom efter den här krisen, och vi behöver diskutera tillsammans i på olika nivåer hur vi ska möta sådant här på ett mer effektivt sätt framöver. Visionen är prioriterad. Jag ser också att vägen mot visionen har förändrats med anledning av coronakrisen. Om vi till exempel tittar på krisberedskapen ser vi att det är en ännu mer angelägen fråga. Situationen har verkligen tydliggjort att vi behöver en tätare nordisk koordination i kriser. Vi har omdisponerat budgeten initialt för att styra mer mot visionen. Vi nordiska samarbetsministrar har också diskuterat att vi behöver ta ytterligare en del av budgeten för att styra om. Vi ska diskutera det vid vårt möte . Jag tror att det även kommer att komma upp som ett förslag vid mötet att vi behöver se om ytterligare en del av budgeten behöver disponeras om för att kunna hantera den krissituation som vi har haft och för att kunna ha en beredskap för att ta oss ur krisen och hantera den här typen av pandemier. Det är helt rätt att budgeten har omdisponerats en gång för visionen, men vi behöver också se över om vi bör göra ytterligare förändringar i budgeten med anledning av krisen och för att öka den gemensamma krisberedskapen i . 20 (V) replik: Jag vill först lyfta fram att det verkligen uppskattas att man försöker tydliggöra ansvar vid krishantering. Det är någonting som vi har lyft fram tidigare. Jag tror att vi kommer att dra många lärdomar från den här krisen. öppnar och stänger gränserna beroende på antalet smittade. håller vi här i på att öka antalet provtagningar, vilket kommer att leda till att vår smittkurva kommer att förlängas. Det blir nästan kontraproduktivt att bli mer noggrann i smittspårningen. Jag undrar lite om förhållningssätt till de här siffrorna. Man skulle kunna dra det så långt som till att säga att gränsöppnande kan bidra till att länder faktiskt minskar sin smittspårning för att kunna skynda på öppnandet och förhållandena mellan länderna. Nordiskt och arktiskt samarbete Jag undrar om statsrådet har ifrågasatt detta tillvägagångssätt. 21 Statsrådet (S) replik: Testningen ökar nu markant i . Då är det absolut sannolikt att vi kommer att hitta fler smittade. Det överordnade är smittbekämpningen. går vi in i en fas där det är möjligt att testa. Allt fler regioner går också ut och testar, spårar och isolerar. Att testa, spåra och isolera blir strategin i den fas som nu är i. Det är överordnat. Det kan på kort sikt få negativa effekter på möjligheterna för gränsöppning. Vi ser att antalet inlagda på IVA går ned. Vi ser också att smittan blir mer begränsad i som den kanske ökar i andra regioner. Vi måste alltså hantera detta. Det vi har lyft fram gentemot och de andra nordiska länderna är att man inte bara ska titta på antalet smittade. Det kommer nämligen att justeras nu när testningen ökar. Man bör också titta på antalet inlagda på sjukhus, antalet dödsfall och så vidare. Det finns också en eftersläpning. Det behövs alltså fler parametrar för att mäta läget i respektive region. Det är också vad vår folkhälsomyndighet har föreslagit. Det ligger alltså förslag på bordet till de nordiska länderna och deras folkhälsomyndigheter. Det är nästan en daglig dialog om hur man ska kunna hitta rättvisande regionala bilder för att kunna öppna upp våra gränsregioner. Det jobbar vi med . Men det ska inte hindra oss från att inleda omfattande testningar i . Det måste vi göra utifrån ett smittskyddsperspektiv. 22 (V) replik: Smittbekämpning ska såklart vara överordnat. Jag hoppas att det gäller i alla nordiska länder och att vi försöker hitta gemensamma sätt att analysera den data som finns. Jag tänker på det statsrådet nämnde tidigare angående äldreomsorgen. Har ni haft några diskussioner om skillnader i till exempel sjukvårdssystem och äldreomsorgssystem mellan länderna vad gäller smittspridningen? nämndes också lager för medicinsk utrustning och så vidare. Har ni diskuterat hur man kan jobba för att ha ett någorlunda koordinerat och balanserat förhållningssätt till de frågorna i de olika länderna, så att man kan mötas på ett solidariskt sätt? Det är nästan som att man har stängt gränserna och slutat vara solidariska med varandra, just på grund av att vi förhåller oss så olika till dessa teman. 23 Statsrådet (S) replik: Jag är väldigt glad att lyfte upp just den här frågan. När vi tittar på hur vi framöver ska kunna bli mer integrerade i och hur vi ska kunna lösa nästa kris mer gemensamt ser vi att det är en av de viktigaste frågorna. Det handlar också om att titta på vilka gemensamma förutsättningar vi har och på vad vi kan lära av varandra och av vad som har fungerat och inte fungerat i respektive land. Det är otroligt viktigt att vara solidarisk när det gäller sjukvården. Jag nämnde tidigare att vi erbjöd finländarna och så vidare. Vi måste göra mycket mer sådant. Det var tyvärr ett undantag i . Jag, som nordisk samarbetsminister, ser det definitivt som en fråga som jag vill lägga upp på bordet inom nordisk samverkansmodell. Det handlar mycket om solidaritet och om liv och hälsa. Vi ser det som en integrerad lösning och som ett integrerat ställningstagande för , inte land för land. Nordiskt och arktiskt samarbete Våra medborgare känner inte gränserna utan är vana vid att det inte finns några gränser i vardagen. Då ska det inte heller finnas gränser när vi tittar på liv och hälsa och på att ställa upp för varandra solidariskt med den typen av resurser. Det är absolut en av de viktigaste frågorna för mig som samarbetsminister att lyfta upp framöver. 24 (S): Det finns ett stort engagemang i att ska vara en aktiv part i det nordiska samarbetet; det visar inte minst dagens debatt. För oss i är det en självklarhet att det ska vara lätt att ta sig över till våra nordiska grannländer. För mig som boende i är en dagstur till exempelvis i eller en skidhelg i självklarheter. Men så är det inte längre. De senaste månadernas stängning av gränser har visat att vi inte alls kan ta det för givet. Vi befinner oss tillbaka i ett väldigt speciellt läge, med en pandemi. Få av oss kunde föreställa sig den komma och än mindre se dess konsekvenser. Det är svårt för mig, precis som för många före mig, att inte nämna den i debatten. Det är en situation som har påverkat oss på en mängd olika sätt. Den visar tydligt hur integrerade vi är i de nordiska länderna. För arbetsmarknaden, familjeförhållanden, möjligheten att studera är landsgränser inte några stora bekymmer. Därför är ländernas gemensamma vision, att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030, en väldigt bra men också nödvändig ambition. Med den tydliga visionen och med strategiska prioriteringar är jag övertygad om att det går att nå. Men det görs inte av sig självt. Man måste nu också titta på och dra lärdom av de nordiska ländernas hantering , så att de problem som har uppstått inte behöver upprepas vid en eventuell annan stor kris. roll är bland annat att ta initiativ när man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. skickade presidium ett brev till samtliga nordiska länders statsministrar. Vi tackade för allt arbete som respektive lands regering hade gjort inom ramen för covid-19-pandemin. Vi lyfte också upp vikten av ett ökat samarbete och tog upp några punkter. Vi vill bland annat se att regeringarna implementerar förslagen i strategi för samhällssäkerhet och beredskap, som vi beslutade om i denna kammare när stod värd för den 71:a sessionen. Det handlar bland annat om att koordinera inköp av hälsomaterial och mediciner och om att göra en nordisk riskanalys och beredskapsplan. Vi tog även upp reseförbudet mellan länderna och den problematik som har blivit verklighet för många, både privat och för företag som ligger i våra gränsregioner. Vi tog upp behovet av att koordinera insatser för att stärka konkurrenskraften och ekonomin tillsammans. Men vi lyfte också upp att länderna tillsammans behöver stå upp och visa solidaritet med de länder som är hårt drabbade. Nordiskt och arktiskt samarbete Brevet avslutades med följande meningar: har gång på gång visat att vi är starka när vi står samman. Det bör vi fortsätta med. Under hade ordförandeskapet i . Jag vill som vice ordförande i den svenska delegationen tacka ordförande och delegationen för ett gott samarbete. Jag vill också rikta ett stort tack till sekretariatet och all personal i som gjorde ett fantastiskt arbete både med förberedelser och genomförande. Det blev en väldigt lyckad session, tack vare alla er! Ordförandeskapet gav tillfälle att debattera och ta fram frågor som vi som land tycker är viktiga att belysa för att få till förändring. Den svenska delegationens ordförandeskapsprogram lyfte fram betydelsen av demokrati i och det breda folkliga samarbetet. Programmet betonade fyra olika områden: jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat. Jämställda samhällen är något som oftast förknippas med de nordiska länderna, och det har varit en förutsättning för att den nordiska modellen har blivit så framgångsrik. Och visst har vi i jämförelse med många andra länder kommit långt, men det är fortfarande stora skillnader även i de nordiska länderna. Diskriminering av kvinnor i förekommer fortfarande. Alla nordiska länder har liknande utmaningar. Därför valde den svenska delegationen att ta upp frågan . Ämnen har bland annat varit hur man kan arbeta för att komma åt löneskillnader, ojämlika maktförhållanden och utanförskap och erfarenheter efter uppropet metoo i kultursektorn i . Klimatförändringarna är en av vår tids stora utmaningar. har länge engagerat sig i miljö- och klimatfrågor. Under sessionen i arrangerades en mycket uppskattad aktualitetsdebatt om klimatet med professor som gästtalare. Vi socialdemokrater har lagt fram ett flertal medlemsförslag i , bland annat om mikroplast i kroppen. Vi vill att de nordiska länderna ska undersöka mängden mikroplast som vi får i oss och effekterna av detta. Vi tror att med det underlaget kan driva gemensamma aktioner för att få till en förändring. Vi har också lagt fram ett förslag om reduktioner av CO2 i nybyggnation. I de nordiska länderna har vi till exempel mycket trä. Det kan användas för konstruktion, vilket ger byggnaden en massfunktion av CO2-lagring. På detta sätt blir nya byggnader en klimatlindring i stället för en klimatbörda. Våra länder är relativt små marknader, men om vi går samman kan vi skapa nya banbrytande byggmetoder och material som kan bli stora exportindustrier för våra länder. Några andra exempel på förslag från Socialdemokraterna har handlat om e-recept i , om suicidprevention i , om en nordisk handlingsplan för friluftslivet och om att stärka de nordiska mediernas kompetens inom undersökande journalistik. Jag vill vända mig till statsrådet och tacka henne för det stora engagemang som hon visar för de nordiska frågorna. Jag vill också påminna om de prioriterade frågor som presidiet i har skickat till samordningsminister och som vi vill ska ge avtryck i de kommande handlingsplanerna och den budget som ministerrådet håller på att ta fram. Nordiskt och arktiskt samarbete Flera punkter har varit uppe i debatten, bland annat att vi vill se ett ministerråd för transport, genomförande av strategin för samhällssäkerhet, satsning på demokrati och kunskap om desinformation, minskade gränshinder, ökat lagstiftningssamarbete samt satsningar på utbildning och kultur. Jag ser fram emot fortsatt samarbete för att vi gemensamt ska nå visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. 25 (C): Som varande sann nordist är jag nog inte riktigt opartisk. Men enligt min mening är debatten vi nu har – på grund av det rådande läget i en ganska glest befolkad kammare – en av de absolut viktigaste vi har i . Det nordiska samarbetet gäller hur vi samarbetar med de absolut närmaste och bästa vänner vi har här i världen. De är våra viktigaste handelspartner och våra närmaste bundsförvanter, oavsett om det gäller säkerhetsfrågor, handelspolitik, bistånds- och utvecklingspolitik eller hur vi löser klimatfrågorna.