prot · H80935 · 2020-11-13 00:00:00 — Det blir väldigt märkligt när man säger någonting i talarstolen som jag tidigare gjorde om besök i inför deras 40-årsjubileum och finansministern sedan går upp och säger att jag har sagt att han har deltagit på en middag, hållit ett hyllningstal och så vidare och är väldigt upprörd över detta, trots att det inte alls var vad jag sa. Det går väldigt enkelt att kontrollera att var i DDR under upptakten till deras 40-årsfirande, men sedan hävdar finansministern att jag skulle ha sagt en massa andra saker som jag inte har sagt. Att man gör på det viset och försöker att extrapolera sina politiska motståndare och deras uttalanden så mycket som möjligt och sedan attackera dem väldigt hårt är tyvärr ett gift i den politiska diskussionen. Det har vuxit fram via Twitter, Facebook och sociala medier att göra på det sättet; det är inte helt nödvändigt att ta det agerandet in i denna kammare. 30 Finansminister (S): Regeringen har från det att denna pandemi kom till levererat en lång rad förslag till – också i väldigt gott samarbete med partier – för att hantera pandemin. Vi har jobbat utifrån en strategi där det i första hand handlar om att stoppa smittspridningen och säkerställa resurser till sjukvården. Det handlar om att skydda svenska jobb och svenska företag, men det handlar såklart också om att skydda dem som blir arbetslösa. De som arbetar inom vård och omsorg är en av de grupper som regeringen har arbetat väldigt hårt för under pandemin. Därför var ett av de första besked som vi kom med att regeringen tar alla extraordinära kostnader för vård och omsorg av de sjuka. Detta gjorde vi för att sjukvårdspersonalen och omsorgspersonalen skulle kunna arbeta i trygg förvissning om att pengar inte ska vara det som står i vägen för en god omsorg om dem som är sjuka och om våra äldre. I början av pandemin rådde brist på utrustning, vilket gjorde att det fanns en fara såväl för personalen som för de äldre. Men det var aldrig pengar som var bristen, utan det var de leveranskedjor som inte fungerade. Därutöver har regeringen säkerställt att man inte blir förmånsbeskattad för fri parkering eller för måltider som till exempel frivilliga skänker till personal som jobbar väldigt hårt. Om man för att undvika smittspridning får möjlighet att till exempel åka taxi till och från jobbet ska man under denna pandemi heller inte behöva bli förmånsbeskattad för det. Det skulle kunna bli en ganska hög beskattning. Jag delar helt uppfattning att det är viktigt att man inte ska bli beskattad för detta. Det är därför jag med stor glädje har noterat att har kommit med beskedet att de inte kommer att tillämpa de nuvarande skattereglerna på det sättet under pandemin. Man kommer alltså inte att bli förmånsbeskattad för den kostnad det innebär att till exempel åka taxi till arbetet. har löst den frågan så att vi inte behöver komma med lagstiftning. Givet att har löst frågan på detta pragmatiska sätt ifrågasätter jag om det är motiverat att ta upp många timmar för tjänstemännen på och att låta deras övertidskonto ticka på ytterligare för att göra en lagstiftningsförändring när frågan i praktiken är löst av . Om vi återgår till och min debatt om är det helt korrekt att inte sa att just hade varit där. Men han sa att företrädare för Socialdemokraterna hade skålat och firat i samband med 40-årsjubileet. Det är som har skrivit om detta och att det var som gjorde det. Men det är alltså inte korrekt. Jag känner inte till att socialdemokrater skålade på 40-årsjubileet i . Det är däremot viktigt att vi alla gemensamt tar avstånd från den fruktansvärda diktatur var. Jag känner mig trygg med att står helt bakom mig i min avsky för den diktaturen. 31 (M): Jag får börja med att tacka finansministern för hyllningsorden i fråga om det goda samarbetet . Jag tycker att vi har löst det bra, och vi har hjälpts åt. Det tackar jag för. Coronaviruset fortsätter dock att slå hårt mot hela samhället. Den viktigaste uppgiften handlar, precis som finansministern sa, om att begränsa smittspridningen och att rädda liv som arbete och företag värnas. Vi har alla ett ansvar i . Men vissa yrkesgrupper arbetar mer än vanligt och tar större risker för att kunna hjälpa dem som far mest illa. Det finns många som vill hjälpa till i den situation som råder. Det är initiativ som jag tycker att man ska uppmuntra och skapa förutsättningar för i stället för att sätta käppar i hjulet, vilket i alla fall i den här frågan verkar vara regeringens strategi. Ja, finansministern, pragmatiska förhållningssätt är bra vad gäller beskattningen av taxiresor som arbetsgivaren tillhandahåller. Men det finns fler som vill hjälpa till, och de nuvarande reglerna för förmånsbeskattning och det arbete det medför att hantera dem står i vägen för alla de goda initiativen i vårt samhälle. Det hindrar exempelvis företag som vill tillhandahålla bilar till dem som jobbar inom sjukvården och vårdar covid-19-patienter. Det hindrar alla dem från att nyttja bilpooler eller andra tjänster som skulle kunna underlätta för dem att ta sig till jobbet på ett säkert sätt. skulle en sjuksköterska få betala nästan för att nyttja en sådan tjänst. Det kan inte ens finansministern tycka är rimligt. Kanske hade finansministern inte räknat med en andra våg och med att rekommendationer skulle vara kvar och på många sätt vara hårdare än vad som uppfattades , inte minst vad gäller smittspridningen i kollektivtrafiken. Kan finansministern ha förståelse för att sjuksköterskan som sätter sig på bussen har svårt att förstå logiken? En myndighet avråder från att åka kollektivt som regeringen avfärdar initiativ som skulle göra det möjligt för honom eller henne att på ett tryggt sätt ta sig till jobbet för att rädda andras liv. 32 (M): En spänstig och öppen debatt mellan demokratiska företrädare har ofta den förtjänsten att man också ser en hel del saker som man är överens om. Jag instämmer i mycket tydliga försvar av demokratin och i vår gemensamma övertygelse om att gemensamma fri- och rättigheter ska omfatta alla människor. Det är väldigt viktigt. Svenska folket ska känna att det är på det sättet. Det kan bli maktskifte, och man kan byta parti. Men det ändrar inte inriktningen för de grundläggande värderingarna i samhället. Det är mycket bra och väl så. Jag är däremot mer tveksam till finansministerns utformning av den ekonomiska politiken. Jag fastnade för det finansministern sa: Ska medarbetare verkligen lägga fler övertidstimmar på att utreda ifall vårdpersonal ska kunna åka skattefritt till jobbet? Det beror på om det jämförs med att lägga övertidstimmar på att införa en skatt på kläder och på skor, om det jämförs med att lägga tid på att införa ytterligare flygskatt och ytterligare bestraffningar genom fordonsbeskattningen, om det jämförs med att höja ägarbeskattningen och en rad andra skattehöjningar. I så fall vill jag inför helgen skicka med finansministern att det är bättre att lägga övertiden på en skattesänkning, om alternativet skulle vara alla de skattehöjningar som finansministern förbereder. Hur går det egentligen med skattereformen, som skulle kunna lösa en hel del av problemen? har varit finansminister länge, , och säger nu att vi kanske är i starten av att göra en skattereform. Det är ett ganska senfärdigt agerande. Man borde skicka ett tydligt budskap till alla dem som sliter med krisen om att de inte ska förmånsbeskattas. 33 Finansminister (S): Regeringen har under pandemin arbetat med stor omsorg om alla dem som sliter i vården. Det har bland annat handlat om det viktiga beskedet att det inte är pengar som står i vägen för att vårda de sjuka och de äldre. Därutöver har vi genomfört mycket omfattande tillskott till regionerna och kommunerna, som är ansvariga för den verksamheten. Under en sådan här kris sjunker skatteintäkterna i kommuner och regioner. Då kan staten välja att kompensera dem för det så att de kan fortsätta att ha många anställda och betala ut sjysta löner. Det är stor skillnad på hur den här regeringen har agerat jämfört med hur alliansregeringen agerade under finanskrisen. Också under finanskrisen sjönk skatteintäkterna i kommunerna och regionerna. Men de fick då inte kompensation för de fallande skatteintäkterna. Det innebar att de var tvungna att säga upp personal i skolan, äldreomsorgen, sjukvården och förskolan. Den här regeringen har valt att inte agera på det sättet. Tvärtom får kommuner och regioner inte bara kompensation för de fallande skatteintäkterna utan mer pengar därtill – faktiskt så mycket – för att alla som under den här pandemin arbetar i sjukvården och omsorgen ska kunna vara trygga med att inte behöva bli av med kollegor. Det ska tvärtom finnas möjligheter för att fortsätta ha bra arbetsvillkor. Vad gäller förmånsbeskattning av resor till och från arbetet är det vanliga att det är arbetsgivaren som betalar för en sådan resa. Det problemet har i praktiken löst genom sin ändrade tillämpning som gäller för resor till och från arbetet, så att man inte ska bli förmånsbeskattad för värdet av att resa med en taxi. har däremot, vad jag vet, inte uttalat sig om vad som gäller ifall det är andra som vill ställa upp och hjälpa till med resor. Men det är naturligtvis en fråga som eller jag kan ställa till . 34 (M): Det vanliga är att arbetsgivaren betalar för sådana förmåner. Men är det inte en vanlig tid utan en ganska ovanlig tid. Om jag har förstått det hela rätt är det absolut förmånsbeskattning på om andra vill hjälpa till med exempelvis bilpooler eller annat. I sitt svar säger finansministern att skatteregler som upprättas för en viss yrkesgrupp skulle gå stick i stäv med en viktig princip i svensk lagstiftning om att regler ska vara generella och inte undanta vissa grupper av anställda från beskattning. För min del är principen att inte förmånsbeskatta vissa stöd till vissa yrkesgrupper i grunden en fråga om såväl anständighet som skattesystemets legitimitet. Det är inte rimligt att sjuksköterskan, läkaren eller andra som arbetar mer och tar ett otroligt stort ansvar i krisen ska förmånsbeskattas för det stöd som det offentliga och samhället bistår med. Att göra dessa hjältar till skatteobjekt bara för att de på ett tryggt sätt ska kunna ta sig till jobbet kan inte vara rätt. Jag är van att finansministern vänder ryggen till mig här i kammaren, men jag ber henne att inte vända våra sjukvårdshjältar ryggen. De förtjänar mer än så. 35 Finansminister (S): Det finns många hjältar i samhället. Vad har gjort är att lösa frågan inte enbart för sjukvårdspersonalen utan för alla yrkesgrupper. Det finns ju många hjältar i samhället. Sjukvårds- och omsorgspersonalen gör en fantastisk insats och gjorde även en fantastisk insats . Men det finns många andra yrkesgrupper som också måste ta sig till jobbet under pandemin. Jag tänker till exempel på polisen, som är precis lika utsatt för smitta i kollektivtrafiken som sjukvårdspersonalen. Jag tycker att ställningstagande som berör all personal är mycket bättre. Det gäller alla yrkesgrupper såsom polisen, tullen, militären och juristerna vid domstolarna. Allt detta måste fungera under pandemin. ställningstagande är därför mycket bättre än förslag, eftersom polisen enligt det inte ska få möjlighet att åka taxi till jobbet för att undvika smitta medan sjuksköterskan skulle kunna det. Jag tycker att möjligheten ska gälla alla , och därför är ställningstagande bra. Vi får naturligtvis också se hur ställer sig till att andra än arbetsgivaren kan komma med sådana erbjudanden till personalen. Jag ser vilka hjälteinsatser som sjukvårdspersonalen gör – sjuksköterskan, undersköterskan och läkaren – men jag ser också vilka hjälteinsatser som andra yrkesgrupper gör. Det gäller till exempel polisen, tulltjänstemännen och även alla tjänstemän på som inte kan jobba hemifrån. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:78 om åtgärder på skatteområdet 36 Finansminister (S): Boriana har frågat mig om det är min uppfattning att de konsekvensanalyser som har gjorts före exempelvis införandet av kemikalieskatten och plastpåseskatten varit tillräckliga givet de negativa effekter vi nu enligt henne vet att skatterna fört med sig. Hon har också frågat varför jag väljer att införa klädskatten, som remissinstanser har förkastat så pass tydligt och som enligt henne medför så tydligt skadliga konsekvenser samt om jag gör analysen att svenska företags verksamhet underlättas eller försvåras av exempelvis kemikalieskatten, plastpåseskatten och den nya skatten på kläder och skor. Konsekvensanalyser är av stor betydelse när regeringen tar ställning till olika förslag. De aktuella skatterna har föregåtts av sedvanliga konsekvensanalyser. Därtill följer regeringen, tillsammans med myndigheterna, löpande utvecklingen när ett förslag väl införts. I utvärderingsrapporten som Boriana refererar till beskrivs att det är svårt att utvärdera effekterna för hälsa och miljö av skatten på kemikalier i viss elektronik eftersom den infördes och effekter oftast blir mätbara . Det beskrivs även i rapporten att det är troligt att en del av det substitutionsarbete som bedrivits sedan skatten infördes inte gått att mäta i det här skedet, vilket indikerar att skatten på eventuellt skulle kunna bidra till att användningen och exponeringen av farliga kemiska ämnen minskar. Remissvaren när det gäller hur en skatt på kemikalier i kläder och skor kan utformas bereds i . 37 BORIANA (M): Tack, ministern, för svaret! Jag ställde denna interpellation till finansministern för att jag är mycket bekymrad över regeringens så kallade miljöskatter, som de facto har mycket små eller inga positiva konsekvenser alls på miljön och klimatet. Priset för konsumenterna och företagen är dock mycket högt. Ännu mer bekymrad blir jag över att regeringen inte verkar lyssna på remissinstanserna och heller inte lär av tidigare misstag. Man kör på och planerar nya skatter med oklar nytta men som orsakar stora skador för företagen, sysselsättningen och välfärden. Kemikalieskatten infördes med syfte att minska förekomsten av farliga kemikalier i människors hemmiljö samt att uppmuntra företagen att använda mer miljövänliga alternativ. Det var ett lovvärt syfte, men det finns mycket att säga om utformningen och effekterna av kemikalieskatten. Redan från början var remissinstanserna kritiska, bland annat då skatten saknade vetenskaplig förankring. Bra ämnen beskattades medan dåliga kom undan, detta på grund av att man beskattade ämnenas tekniska egenskaper i stället för de miljömässiga. Men regeringen avfärdade remissinstanserna, införde skatten och höjde också densamma trots att hade gett ett tillkännagivande till regeringen om att effekterna skulle utvärderas. kom den utvärderingsrapport som och Kemikalieinspektionen har gjort. Rapporten visar att kemikalieskatten är verkningslös och att det inte går att påvisa att klor, brom och fosfor i flamskyddsmedel i vit- och elektronikvaror har minskat som följd av skatten. Av rapporten går också att utläsa att kostnaderna för skatten har lagts på konsumenterna i form av högre pris på de produkter de köper. Vidare konstateras i rapporten att den administrativa bördan för företagen upplevs som mycket betungande, inte minst för att rapporteringen innehåller ett stort inslag av processer och för att det ständigt sker en förändring av regelverket. Det blir med andra ord inget bra betyg för skatten. Kemikalieskatten är inte det enda exemplet på illa genomtänkta skatter. infördes skatten på plastkassar. Regeringen beräknade att intäkterna skulle hamna på nästan 2,8 miljarder . Men skattens konstruktion var helt fel. Den likställer fossilbaserade plastpåsar med biobaserade gjorda av återvunnen plast. Vad blir då miljöeffekten av det hela? Inte heller är den finansiella effekten något att hänga i julgranen. Man har fått , vilket är betydligt mindre än beräknat. Det är heller inte den enda skatt som är fel för miljön, företagen och konsumenterna. Dessutom planerar man att införa en skatt på kläder och skor. 38 (M): Det har kommit en rapport från , som åtminstone själva brukar beskriva sig som think-tank, tankesmedja. lades ned 2003 av Socialdemokraterna men återstartades under alliansåren. Man ville därigenom få en spänstigare ekonomisk-politisk diskussion, få ett mer kritiskt förhållningssätt till de beslut som fattas och bättre kunna utvärdera, genomlysa och vara kreativ i den ekonomiska politiken. , som har arbetat med ett förslag om en skattereform, pekar på att man inte ska använda miljöskatter för att säkra de offentliga finanserna. Miljöskatter ska användas för att nå miljömål. Dessa syften ska inte blandas ihop. Detta är ett väldigt kraftfullt argument mot det som finansministern bedriver och som står inskrivet i det avtal hon har med sina samarbetspartier om en grön skatteväxling. Det är inte konstigt att ekonomer som och andra varnar för grön skatteväxling. Detta riskerar nämligen i grunden två saker, och ingen av dem är önskvärd. Den första risken är att de offentliga finanserna eroderar och att man inte har råd med de utgifter man har, eftersom man i grunden beskattar någonting som man vill ska försvinna. Därmed försvinner också skattebasen och med tiden även skatteintäkterna. Den andra risken är givetvis att man utformar de här skatterna på ett lite glupskt sätt därför att man inte är ute efter miljöeffekten utan efter den offentlig-finansiella effekten. Det är det som har hänt när finansministern har utformat en rad så kallade miljöskatter. Det har till exempel handlat om kemikalieskatten, som såklart hade varit ett lovvärt initiativ om man hade kunnat träffa de kemikalier som man vill komma åt. Men det var känt redan från början att man inte gör det. Det räckte att läsa utredningen för att veta att skatten inte skulle ha den effekten. Det blir alltså bara en ren straffskatt för dem som försöker sälja elektronik, dem som vill köpa elektronik och dem som driver företag i . Finansministern har dock inte låtit sig nedslås av de dåliga resultaten för kemikalieskatten utan har gått vidare med nya liknande skattekonstruktioner. Det har till exempel föreslagits att vi ska ha en skatt på take away-mat och att vi ska ha en skatt på att ta en hämtkaffe någonstans. Det har föreslagits att vi ska ha en skatt på skor och att vi ska ha en skatt på kläder. Vi ska ha olika skattesatser på snart sagt allting som vi köper och använder i vår vardag. Tror finansministern verkligen att det blir ett bättre land då? Är det bra för att göra så? ska vi ju helst inte alls gå in i en butik eller ett köpcentrum, men hur blir det när vi kan göra det igen och man ska gå och köpa en kaffe, en maträtt, ett par skor, en jacka eller någonting annat – kanske elektronik, för den delen – och överallt vid varje givet tillfälle möts av olika skattesatser? Sedan ska alla dessa butiker, återförsäljare och tillverkare på ett eller annat sätt administrera de olika skattesatserna. Blir företagandet och livet i bättre av att man gör så? Kan finansministern här lämna ett besked om att vi slipper skatt på hämtmat och att vi slipper skatt på att köpa en kaffe? Detta är dessutom branscher som har möjlighet att återanställa och nyanställa många människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Är det verkligen en bra skatt? Anser finansministern det? En skatt på hämtmat och på att köpa en kaffe – är det en bra skatt för samhället? Kan finansministern lämna ett besked om klädskatten och ta avstånd från regeringens tidigare uttalande om att en sådan ska införas? I går läste jag att branschen själv hänvisar till utredningen, som slår fast att av de plagg som ska beskattas inte innehåller de kemikalier som man vill komma åt. Det är alltså rent fiskala skatter, som drabbar möjligheten att driva företag och leva i . Kan vi inte få ett besked? 39 Finansminister (S): Hur man ser på beskattning av miljöfarlig verksamhet och artiklar som kan användas på ett annat sätt handlar i grunden om hur man ser på klimatförändringarna. Pandemin är en stor kris, men pågår en klimatkris. Jag brinner själv för att som land, vi som regering och den svenska ska vidta mycket kraftfulla åtgärder för att göra det vi kan för att stoppa de klimatförändringar som just nu sker. Det är en ödesfråga och en stor uppgift för vår generation. Då handlar det om att jobba på flera plan. Det handlar om att ha en lagstiftning som förbjuder en del verksamhet. Det handlar om att ha stöd som Industriklivet och Klimatklivet för att uppmuntra investeringar som minskar våra utsläpp. Det handlar också om skatt, som är ett kraftfullt styrmedel bort från viss verksamhet. Plastpåseskatten är ett lysande exempel på hur effektiv en skatt kan vara. Användningen av plastpåsar har sjunkit på ett sätt som vi inte hade förutsett. Det är därför skatteintäkterna blir mindre än vad jag hade förutsett. Det är ju för att skatten är en succé. Det köps betydligt färre plastpåsar. Detta är viktigt, eftersom plastpåsar riskerar att hamna i naturen. Även återvunna plastpåsar och det man kallar för mer hållbara plastpåsar har en väldigt lång nedbrytningstid. Hamnar de i naturen är det inte bra för naturen och för djuren. Vad gäller klädskatten har remissvaren precis kommit in. Vi analyserar nu de svaren på . 40 BORIANA (M): Jag är glad att ministern nämner klimatkrisen. Det är viktigt att värna om miljön och klimatet. Men man ska göra det på rätt sätt och inte genom symboliska åtgärder. har importerat el från . Det är smutsig kolel som är belastad med koldioxid . Detta ska jämföras med att vår vanliga blandning av kärnkraft, vattenkraft och vindkraft ger en belastning på . Vill finansministern göra någonting åt klimatet ska hon se till att har en trygg och miljövänlig elförsörjning, så att man slipper importera smutsig kolkraft. är det varmt . Jag kan bara tänka mig hur illa det kommer att bli när det blir riktigt kallt och när man stänger en reaktor till . Åter till klädskatten! Jag saknar ord för att uttrycka hur illa jag tycker om denna kemikalieskatt på kläder och skor. Den skatten drabbar alla svenska klädföretag, oavsett om de använder farliga kemikalier eller inte. Utredningen som regeringen stöder sig på visar att 80–av alla skor och kläder som säljs i inte innehåller dessa kemikalier. Men skatten ska betalas av alla. Enligt förslaget ska företagen kunna kräva av skatten om de kan bevisa att farliga kemikalier inte har använts. Regeringen lägger alltså först på en straffskatt på på kläder och skor. Sedan tillkommer administrativa kostnader för företagen. Varifrån ska dessa pengar tas? För de stora företagen handlar det troligen om budgeten för utveckling av mer miljövänliga material och mer hållbara tillverkningsprocesser. För de små företagen kommer det att innebära döden. Våra handelsföretag är hårt drabbade nu under coronakrisen. De har fått anstånd med betalningar. De har lånat pengar för att hålla huvudet över vattenytan. lägger man på en sådan här meningslös skatt. Ministern prisade plastpåseskatten baserat på att försäljningen av sådana påsar har minskat. Ja, man har slutat köpa de dyra miljövänliga sjukronorsplastpåsarna. I stället köper man en rulle avfallspåsar betydligt billigare. Så står man där vid varubandet och öppnar den och börjar stoppa in varorna i miljöfarliga plastpåsar. Regeringen står och prisar sig själv för detta genialiska drag. Det handlar om att införa inträdesskatt på att gå in på Ica och , som nämnde. Jag skulle råda ministern att läsa remissvaren från och , egna myndigheter. De sågar kläd- och skoskatten skoningslöst. Man skriver uppunktat varför den skatten är skadlig och farlig. 41 (M): har omfattande problem med hög arbetslöshet och låg ekonomisk tillväxt. Frågan är vad finansministern avser att göra åt detta. Låt oss ta en bild ur en vanlig svensk familjs liv i Socialdemokraternas framtida enligt de förslag som ligger! Man ska åka och handla. Bilen är jättedyr på grund av malussystemet. Det är dyrt att köra dit på grund av väldigt höga fordonsskatter.