prot · H70975 · 2020-02-14 00:00:00 — Många förstår att kvicksilver måste upp ur vattnet. Jag är helt säker på att man kan avstå och hade kunnat avstå från subventionen av elcyklar för att barn inte ska riskera att få i sig kvicksilver från den fisk de äter. 9 (M): Det blir lätt så i politisk retorik att man bemöter ett argument med ett annat, fast ändå inte riktigt. Antalet objekt som är åtgärdade av privata aktörer stämmer, men jag pratade om kronor och ören. Det måste väl ändå vara det som är mest väsentligt. I mitt län handlar det om av den kostnad som har uppstått. Att antalet objekt som är helt privat finansierade kan vara större är någonting helt annat. Jag skulle också vilja tillägga, fru talman, något om fiberbankarna. Jag delar miljö- och klimatministerns uppfattning. Vi vet dock var fiberbankarna finns. Det vet vi inte när det gäller gifttunnorna. Jag inledde debatten med att konstatera att det förmodligen inte är sista gången vi står här och diskuterar de 23 000 gifttunnorna med kvicksilver i , någonstans mellan och . Tyvärr måste jag säga det. Tyvärr fick inte heller medborgarna något besked från statsrådet. Tyvärr kommer vi alla fortsättningsvis att få leva med oron över vad dessa kvicksilver kan ställa till med. Ansvaret ligger på regeringen och på klimat- och miljöminister . Visst hade det varit bättre om regeringen och hade ägnat tid, kraft och engagemang åt gifttunnorna, som faktiskt är ett riktigt allvarligt problem? I stället har man lagt kraften på att förbjuda plastsugrör och införa en klimatskadlig plastpåseskatt, som dömts ut av experter. Vi har gynnat norska bilägare med svenska skattemedel, och vi straffbeskattar landsbygden med höga bensinskatter. Jag skulle tyvärr kunna fortsätta. Jag och kommer att fortsätta att stå upp för miljön och klimatet, och vi gör det där det gör mest skillnad. Plakatpolitiken måste ersättas med åtgärder som faktiskt ger riktig effekt. För det behövs det en ny regering som leds av . 10 Miljö- och klimatminister (MP): Med tanke på det stora engagemang som ledamöterna visar för just denna fråga utgår jag från att de 7 miljarder som man sänker bensinskatten med inte spelar någon roll för statens budget. och tänker på något konstigt sätt trolla fram pengar för att sanera inte bara ett av de kraftigt förorenade områdena i vårt land utan samtliga. Det blir väldigt svårt, men jag vet att ni också tar 6 miljarder från biståndet. Det kanske är de pengarna ni tänker använda när ni sitter själva i och pekar ut enskilda riskklassade områden och inte tar hänsyn till vad länsstyrelser, experter eller SGU säger i dessa frågor. Man kan gå in på SVT:s webbplats och följa rapporteringen om den så kallade giftkusten. Där kan man läsa om Essvik-Nyhamns arsenikdrabbade område, där man faktiskt kan se att gifter läcker ut som är direkt hälsofarliga för människor runt omkring. Man kan läsa om klorat, Kubal, Fabriker, Östrand i och . Det är en lång lista över problem som behöver åtgärdas. Det är inte seriöst att från politiskt håll låtsas som att det bara finns ett enda allvarligt förorenat område i när det faktiskt finns 1 000. vill återvända till politik. Vi lade på ett kompetensutvecklingsår, utvecklingstid, och 300 miljoner på elcyklar. Men lägger 6–7 miljarder på att göra det billigare att släppa ut. Det är knappast en effektiv klimat- och miljöpolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellationerna 2019/20:229 och 230 om en översyn av gymnasielagen 11 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag fortsatt anser att vissa informationsåtgärder är tillräckliga, om jag fortsatt anser att det inte är aktuellt med en översyn av gymnasielagen och vad jag avser att göra för att lagens konsekvenser ska kunna hanteras med mer förutsägbarhet och att de som måste hantera lagens konsekvenser ska ges bättre förutsättningar för det. har frågat mig om jag fortfarande anser att vissa informationsåtgärder är tillräckliga och vilka åtgärder jag har vidtagit till följd av den kritik som bland annat SKR och riktar mot den bristande informationen. Jag har valt att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Den nya möjligheten till uppehållstillstånd som infördes i det så kallade gymnasieregelverket innebär att vissa ensamkommande unga som har fått, eller annars skulle ha fått, ett beslut om utvisning under vissa förutsättningar kan få uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Syftet med förslaget var att ge en möjlighet till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för den grupp ungdomar vars utsikter till uppehållstillstånd kraftigt försämrats på grund av mycket långa handläggningstider hos . I samband med införandet av den nya möjligheten till uppehållstillstånd anpassades också bestämmelserna om uppehållstillstånd i det så kallade gymnasieregelverket, så att studier på sammanhållna yrkesutbildningar inom vuxenutbildningen eller liknande utbildningar inom introduktionsprogram i gymnasieskolan kan ge samma möjlighet till uppehållstillstånd som studier på ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. I samband med att regeringen överlämnade lagförslagen till föreslog regeringen även ändrade utgiftsramar och ökade anslag till följd av lagförslagen. Anslagen för migration, studiestöd samt jämställdhet och nyanlända invandrares etablering utökades med för att ge berörda aktörer de ekonomiska förutsättningarna att hantera lagändringen. Bestämmelserna om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå ingår i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , den så kallade tillfälliga lagen. beslutade att den tillfälliga lagen ska fortsätta gälla till och med . I samband därmed beslutade regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är human, rättssäker, effektiv och långsiktigt hållbar. Kommittén ska lämna sitt betänkande . Det är och domstolarna som har till uppgift att tolka och tillämpa reglerna om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå. I slutändan är det därför upp till och domstolarna att avgöra om förutsättningarna för uppehållstillstånd är uppfyllda, bland annat om utbildningen är en sådan utbildning som avses i bestämmelserna. Regeringen har uppdragit åt att redovisa exempel på utbildningar som har legat till grund för uppehållstillstånd eller förlängning på grund av dessa bestämmelser. Även exempel på avslagsbeslut ska lämnas. Redovisningen ska lämnas . I syfte att informera om vilka studier som kan ge rätt till förlängt uppehållstillstånd har bland annat publicerat information på sin hemsida och fört en löpande dialog med berörda aktörer. Jag bedömer därför att myndigheten har vidtagit åtgärder i enlighet med sin serviceskyldighet. 12 (M): Jag tackar migrationsministern för svaret. Detta är en fråga som vi har diskuterat ett antal gånger, och det är nog inte sista gången som vi kommer att lyfta fram en så pass viktig och angelägen fråga. Detta handlar just nu om 7 500 ungdomar som har fått ett avslagsbeslut på sin asylansökan men som enligt denna tillfälliga lag på väldigt lösa grunder har fått en möjlighet att studera i . Det finns inget lärosäte som över huvud taget har förstått vilka regler som gäller för de studier som ska bedrivas. Det finns inget lärosäte som kan betygsätta dessa elever, eftersom de inte har de grunder som krävs. Denna gymnasielag har fått mycket stark kritik från alla berörda myndigheter, även från Lagrådet, för att den är otydlig, inhuman, orättvis och orimlig. Alla larmar nu ute i landet om att många av de 7 500 ungdomar som innefattas av gymnasielagen lider av psykisk ohälsa, eftersom deras ovisshet är stor om huruvida de får stanna eller inte efter avslutade studier. Då kraven på studierna är så otydliga är det svårt för dessa ungdomar att veta om de kommer att få stanna eller inte och om de kommer att få ett jobb i eller inte. Det är det som är kravet, alltså att dessa ungdomar efter avslutade studier ska få ett varaktigt jobb som de kan försörja sig på. Detta har vi så svårt att tydliggöra. Därför är gymnasielagen, återigen, inhuman, orättvis och orimlig. Jag ställde frågan om gymnasielagen till statsrådet i går, eftersom hans parti var bland de starkaste förespråkarna för gymnasielagen. Han tyckte att gymnasielagen var fantastiskt bra, och han såg bara förutsättningar för att vi ska få ut människor i välfärden. Men så ser inte verkligheten ut. har valt att titta ut i verkligheten. Regeringen tittar i stället ned i sitt 73-punktsprogram. Vi kan kallt konstatera att det inte fungerar i verkligheten att få ut dessa asylsökande ungdomar i vår välfärdssektor. De har problem med språket, och därmed har de problem att tillgodogöra sig den utbildning som är otydlig. Dessutom kanske de inte förstår hur de ska göra. Det ställs mycket höga krav på kommunerna, till exempel att de ska lära de ungdomar som jobbar inom att koka gröt till brukarna . Det har dessa ungdomar aldrig gjort. Kommunerna har över huvud taget mycket stora problem att inlemma dessa asylsökande ungdomar i på grund av alla utmaningar. Jag tycker att det är orimligt, inhumant och orättvist att ställa så stora krav på att kommunerna ska ta detta ansvar för en gymnasielag som inte fungerar och som har havererat. Därför frågar jag igen varför regeringen inte vill göra en översyn av gymnasielagen, så att vi kan få detta utrett och göra rätt. 13 (M): Jag tackar ministern för svaret. Gymnasielagen är orättvis, inhuman och rättsosäker. Den är orättvis för att vuxna människor som bedöms sakna skyddsskäl får stanna i . Det är inte rätt mot alla som är på flykt undan krig och förtryck i världen och som faktiskt har skyddsskäl. Den är inhuman för att den skapar ett mycket stort lidande. Många av dem som omfattas av lagen lever under stor press och i stor ovisshet. De har en svår bostadssituation, och en del tvingas in i kriminalitet. I alldeles för många fall kommer lagen bara att leda till en enda lång och utdragen utvisning. Deras ovisshet spär på den redan utbredda psykiska ohälsan. Det är fruktansvärt. Slutligen är lagen rättsosäker. Lagrådet skrev till och med att gränsen nu var nådd. Nya tolkningar görs ständigt av lagen, och tillämpningen ändras för att lagen helt enkelt är undermålig. Gymnasielagen började gälla 2018, men fortfarande vet ingen hur den egentligen ska tillämpas. skyller bara ifrån sig. Han säger att det är och domstolarna som har i uppgift att tolka och tillämpa reglerna och lämpar över allt ansvar på andra, som sliter sitt hår för att kunna göra en rimlig tolkning av en orimlig lagstiftning. En sådan tolkning som ska göras gäller kravet på aktivt deltagande i studier. Vad är det? Det har ingen vetat. Just har det kommit nya föreskrifter från om hur man ska tolka detta. Jag kan till min stora förvåning konstatera att man enligt dessa föreskrifter bara behöver följa sin studieplan. Det finns inga som helst krav på att man faktiskt ska klara sina studier och få godkänt. Är det rimligt att inte ställa krav? Ska man kunna jobba och försörja sig kan man inte bara gå till skolan. Man måste också klara skolan. Och jobb är ett krav för att man sedan ska få stanna här. Det finns tyvärr fler exempel på vilken osäkerhet som denna undermåliga lag har skapat. skrevs hundratals elever ut från sina statliga boenden för att plötsligt hade gjort en ny tolkning av lagen. tyckte att boendet inte längre var deras ansvar. Men ingen vet vems ansvar det är, och ingen tycks säkert veta vilken typ av anställning som ska gälla för rätt till uppehållstillstånd efter studierna. Gång på gång kommer olika besked. Listan över oklarheter i rent avgörande frågor kan göras alltför lång. Hade det inte varit för att enskilda kommer i kläm och lider hade jag varit beredd att kalla detta för en fars. Men varje gång som någon ställer en fråga till migrationsminister om lagen svarar han att det tydligt framgår av propositionen. Därför är min fråga naturligtvis: Vad är det kan utläsa som ingen annan kan utläsa i denna lag? 14 Justitie- och migrationsminister (S): Först kanske man ska komma ihåg vad det var som ledde oss in i den situation vi då befann oss i. Vi tog över regeringsmakten , och då tog vi över en politik från där EU:s mest generösa flyktinglagstiftning hade drivits igenom. hade man sett till att inte åtgärda det faktum att vi inte hade några medicinska åldersbedömningar i ; vi var ett av de länder i vår omvärld som inte hade det. Man hade låtit det systemet kapsejsa . Dessa två delar ledde fram till att vi fick den stora flyktingkrisen , då över 160 000 asylsökande kom till – varav 35 000 ensamkommande ungdomar. En tredjedel av alla de ensamkommande ungdomar som över huvud taget kom till EU kom till . Det var alltså det arv från alliansregeringen som vi som nytillträdd regering hade att hantera. Och det gjorde vi också: Vi stramade åt lagstiftningen och såg till att med gränskontroller, id-kontroller och den tillfälliga lagen ta ned antalet asylsökande på ett sådant sätt att det har minskat med . Antalet ensamkommande ungdomar har minskat . Detta är alltså bakgrunden – att ledde in i flyktingkrisen och att vi socialdemokrater och miljöpartister tog ur flyktingkrisen, genom de åtstramningar vi gjorde. Vi fick dock en situation där tog ett väldigt stort ansvar. Jag tror att vi sedan kriget bröt ut i har gett skydd åt över 180 000 människor som flytt det kriget, antingen syrier eller statslösa. Det är ingen som pratar särskilt mycket om syrierna längre. Jo, de är nu på väg ut i det svenska samhället. De lär sig svenska, kompletterar sina utbildningar, anpassar sig till och integreras i det svenska samhället. Det är ingen som lyfter upp specifikt dem som grupp längre, för de är på väg ut i det svenska samhället. Det fungerar utmärkt för dem; arbetslösheten har inte ökat utan snarare minskat sedan vi tillträdde. Statsfinanserna är starkare nu än vad de var när vi tog över 2014, så inte heller där har vi fått en sådan effekt. När det gäller de afghanska ungdomarna har det däremot varit svårare. Vi fick som sagt 35 000 ensamkommande ungdomar 2015, och de fick vänta väldigt länge till följd av den stora flyktingkrisen. Till slut sa vi att det inte är humant att bara kasta ut dem i , när de har lärt sig svenska, är på väg ut för att etablera sig och är rotade. Vi sa då: Okej, om ni klarar gymnasieskolan, håller er i skinnet och inte begår några brott och sedan etablerar er på arbetsmarknaden – då får ni en chans att stanna här. står här och säger att detta är inhumant, att det är rättsosäkert och att det leder till psykisk ohälsa. Men var ju emot att de över huvud taget skulle kunna få en andra chans. Om vi rev upp lagen nu skulle det innebära att över 7 000 unga människor kastades ut ur , och då skulle vi prata om psykisk ohälsa, inhumanitet och risk för kriminalitet. Dessa ungdomar skulle nämligen helt enkelt gå under jorden. Jag tycker att det är bättre att låta dem få den här chansen och se möjligheten för dem att etablera sig i . Jag menar nog att det regelverk som vi har på plats ger dem precis den möjligheten. Den är dock inte kravlös, utan vi ger dem möjligheten om de lever upp till de kriterier som vi har slagit fast i lagstiftningen. 15 (M): Justitie- och migrationsminister upprepar ständigt att det är fel att situationen ser ut som den gör. Jag skulle vilja påminna ministern om hans egen statsministers regeringsförklaring . Där var Löfven väldigt tydlig med att skulle ha en human asylpolitik och att skulle vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Han sa att en bred uppslutning kring migrationspolitiken är en styrka för vårt land och att alla kommuner skulle ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. Mottagandet skulle förstärkas med ytterligare resurser till sfi och möjligheter för nyanlända att komplettera sin utbildning. Det var regeringsförklaringen , och efter det hände ingenting förrän regeringen drog i handbromsen . Då var katastrofen ett faktum. Då stod vi där med den massiva flyktinginvandring vi såg. Jag vill påminna ministern om att det inte är syrierna vi talar om i den här interpellationsdebatten, utan vi talar om gymnasielagen. Det handlar om 7 500 ungdomar som har fått ett nej på sin asylansökan. Det är av den anledningen som jag som moderat säger att gymnasielagen är inhuman, orättvis och orimlig. vill nämligen ha ordning och reda i asylsystemet, och det innebär att ett nej är ett nej. Med gymnasielagen har ett nej blivit ett ja, och sedan kanske det blir ett kanske – eller så blir det ett nej. Det är en rättsosäker process, precis som min kollega sa i sitt förra anförande. Det är en rättsosäker process, och det är osäkert för den enskilde ungdomen. Man vet inte om man får stanna eller inte. vill ha ordning och reda i asylprocessen, och då är ett nej ett nej. Därför vore det på sin plats, återigen, att regeringen gör en översyn av gymnasielagen så att vi en gång för alla får se de konsekvenser som gymnasielagen har orsakat. Regeringen kan inte gömma sig bakom att det skulle skapa psykisk ohälsa ifall ungdomarna utvisades; det är precis tvärtom. Här kräver vi tydlighet. Har man fått ett nej är det ett nej. 16 (M): Så här är det alltid. Jag ställer en fråga till , som varit minister i denna regering och som är ansvarig för migrationspolitiken, och oavsett vad min fråga handlar om är det alltid, alltid samma svar: Allt är fel. Detta verkar vara det nya mantrat. I går fick vi höra säga att det var Alliansens fel att ungdomar nu rånar varandra. Det är ovärdigt, och dessutom är det historieförfalskning. Precis som min kollega påpekade tillträdde regeringen 2014. I sin första regeringsförklaring sa : ”Överenskommelsen om migrationspolitiken ligger fast.” Det första regering gjorde var alltså att ställa sig bakom den förda migrationspolitiken. i föreslogs inga migrationspolitiska ändringar, och inte heller tillsattes det några utredningar för att i grunden förändra migrationspolitiken. I stället gick till och deklarerade att hans inte bygger några murar. Inte en enda gång i detta ökända tal talade om att han ville strama åt invandringen. Det var först som svensk migrationspolitik förändrades i grunden – när krisen redan var ett faktum. Detta är vi många partier, inklusive , som bär ett ansvar för. Men skillnaden mellan och Socialdemokraterna är att vi står fast vid vår omläggning av migrationspolitiken. Vi röstade nej till gymnasielagen, och vi röstade nej till utökad anhöriginvandring. Socialdemokraterna säger däremot gång på gång att de vill strama åt invandringen medan de röstar ja till gymnasielagen och ja till utökad anhöriginvandring. De vill också införa fler skyddsgrunder som låter människor stanna i . Det gör är att försöka skriva om historien. Det är inte särskilt konstruktivt. Jag tycker att vi i stället ska tala om sakfrågan. kom Delmi med en mycket läsvärd rapport om svenskt återvändandearbete. Delmi är alltså Delegationen för migrationsstudier, som är en statlig offentlig utredning. Där pekas gymnasielagen tydligt ut som problematisk, dels för att den sänder dubbla signaler om svensk migrationslagstiftning, dels för att den är så otydlig. I rapporten säger en medarbetare på följande: ”Lagstiftningen i sig är komplicerad. Svår att tolka, svår att förstå. Om det är svårt för oss att förstå, vi myndigheter, så är det ju ännu svårare för ungdomarna att förstå. Och kanske också de ideella personer som ska hjälpa ungdomarna att förstå vad dom har rätt till…” Om nu migrationsminister inte vill lyssna på oss kan han väl i alla fall lyssna på experterna – på Delmi, på lärarna, som får en orimlig press på sig, på , som larmar om ovisshet som spär på den psykiska ohälsan, på studie- och yrkesvägledare, som är rädda för att ge felaktig information till ungdomarna, på asylrättsjurister, som talar om oklara rättslägen, otydlighet och motstridiga besked från svenska myndigheter, och på Kommuner och Regioner, som säger att lagen har kortslutit sig själv. Hur kommer att agera med anledning av larmrapporterna från Delmi, , , frivilligorganisationerna, lärarna, asylrättsjuristerna och inte minst ungdomarna själva? Inte kan väl regeringen låta detta gå obemärkt förbi? 17 Justitie- och migrationsminister (S): Jag förstår om och är irriterade över att jag påminner om vad det var som ledde in i själva krisen. Men alla minns ju talen om att öppna våra hjärtan, och alla minns vad alliansregeringen stod för. ledde in i den krisen; vi socialdemokrater och miljöpartister tog ur krisen. har antalet asylsökande minskat . Antalet ensamkommande ungdomar har minskat . Det är en följd av de åtgärder som vi har vidtagit. Gymnasielagen har av allt att döma inte haft någon som helst betydelse för antalet asylsökande ensamkommande ungdomar som har kommit till . Det fanns nämligen också något slags resonemang om att det skulle komma ännu fler till om vi hjälpte dessa ungdomar. Så har det inte blivit; det finns inga som helst belägg för det. Det är snarare tvärtom – antalet ensamkommande ungdomar har fortsatt att minska. Jag tycker att det är märkligt. Ni kan inte stå här och säga att gymnasielagen är inhuman och att den leder till psykisk ohälsa när ni själva står för en politik som handlar om att dessa ungdomar ska kastas ut ur . Skulle det humana alternativet vara att kasta ut dessa ungdomar ur ? Jag hävdar att det är precis tvärtom. Det humana här är att se till att dessa ungdomar kan läsa vidare och sedan, om de klarar av att etablera sig på arbetsmarknaden, få en möjlighet att integreras här. Ni frågar om informationen har varit tillräcklig och om vilka utbildningar man ska gå och försöker att måla upp en bild av att ingen vet någonting alls om detta. Men, fru talman, det vet vi ju! har hanterat 2 500 förlängningsärenden, och bifallsandelen på dessa förlängningsärenden är . Kort sagt: Man har kontrollerat om detta är studier som är i linje med regelverket. Har personen bedrivit några studier? Har personen begått några brott? Har personen hållit sig till de regler som gäller? Beviljandegraden ligger som sagt på . Jag tror att vi sammanlagt har ungefär 150 avslag; alla andra har fått bifall. Så himla svårt kan det faktiskt inte vara att följa regelverket med tanke på att bifallsandelen – återigen – är . Vad är det då man ska göra om man ingår i denna grupp om 7 000 personer? Vad är det för typ av utbildningar man ska söka? Det går att ge lite råd. Hade jag varit en 20-åring från som fick denna chans och som vill kunna stanna i hade jag utbildat mig till något av de yrken där det råder stor brist. Jag tog fram Arbetsförmedlingens bedömning av vilka bristyrken vi kommer att få, som handlar just om de jobb man kan få efter en gymnasieutbildning. Överst på listan står anläggningsarbetare, maskinförare, betongarbetare, elektriker, kockar, slaktare och styckare. Även undersköterskor kommer vi att behöva väldigt många av framöver, och så fortsätter det. Med vetskapen om att man behöver skaffa ett jobb och snabbt etablera sig på arbetsmarknaden efter att man gått ut gymnasiet tycker jag att man ska titta på vilka utbildningar som leder till arbete. Jag är ute på många gymnasieskolor och träffar många ungdomar som går på yrkesinriktade linjer. Väldigt många säger att de har fått jobb praktiskt taget innan de ens har gått ut skolan. Det finns ett stort sug efter yrkesarbetare. Här kommer en hel del av de afghanska ungdomar som vi talar om nu att kunna få ett jobb och etablera sig i . 18 (M): Återigen måste jag påminna justitie- och migrationsministern om att verkligheten inte ser riktigt lika ljus ut som ministern försöker att beskriva den. I min frågeställning har jag varit tydlig med att en översyn av gymnasielagen behövs för att vi en gång för alla ska tydliggöra om detta är en fungerande lagstiftning eller inte. Men ministern är väldigt tydlig med att denna översyn inte behövs, och det är vad jag kommer att få höra i hans slutanförande.