prot · H80925 · 2020-10-21 00:00:00 — Det skiljer sig från det som gjorde under alliansregeringens hela tid, . Ni sa att ni gav till vanligt folk men gav faktiskt allra mest till dem som redan hade mest. Det finns väldigt många undersökningar och mycket statistik som visar just att de rikare har blivit väldigt mycket rikare medan de som har det sämre ställt har halkat efter otroligt mycket. Och det är till följd av den politiken. Låt mig återgå till det vi debatterar och som ni både har skrivit om och som ni säger här i debatten. Det handlar om miljöperspektivet. Ni vill hellre tala om skatter som skulle innebära att man inte har en miljöpolitik. Jag har faktiskt en fråga angående det. Jag har gått igenom ert budgetförslag. Å ena sidan försöker ni säga att ni tar ansvar för , å andra sidan har ni helt och hållet tappat jobbfrågan. Ni säger också att är en naturlig partner för er, men de har över huvud taget ingen klimatprofil i sin politik. Vi kan se att ni också har tappat väldigt mycket av det. Det här skulle jag vilja höra mer om i en annan debatt. Ledamoten har ju ingen möjlighet att svara på det . Vilken klimatpolitik har ni egentligen i detta sammanhang? 57 (C): När landsbygden mår bra mår bra. På landsbygden utvinner många av våra stora exportbolag sina råvaror. Här produceras nästan all vår mat, och här skapas den förnybara energi och de biodrivmedel vi behöver för en riktig klimatomställning. Hit kommer besökare från hela världen för att uppleva vår natur. Hit åker människor i jakt på lugn och ro eller spänning. Stora delar av landsbygden, särskilt i nordvästra , står dock inför stora geografiska och demografiska utmaningar. Stora avstånd, vikande befolkningsutveckling och en hög andel äldre innebär att många på landsbygden betalar mer i skatt jämfört med i många andra kommuner, trots att de ofta får sämre offentlig service i utbyte. Enligt kommer den demografiska klyftan mellan stad och land att öka framöver. Det riskerar att förvärra en cykel av ännu högre skatter, ännu större avfolkning och ännu sämre ekonomiska förutsättningar. Vi måste bryta den negativa spiralen, och det är bråttom. Den här utvecklingen försätter inte bara landsbygden i ett ekonomiskt underläge, utan den utgör också en djup strukturell orättvisa. Landsbygdsbor har rätt till likvärdig vård, skola, omsorg, trygghet och infrastruktur som alla andra. De bör även ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Om detta inte sker riskerar förtroendet för samhället att minska och missnöjet att breda ut sig. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Trots att boende på landsbygden betalar högre skatt än genomsnittet tar det och kostar mer pengar för dem att ta sig till jobbet, skolan och servicekontoret. Man har sämre kollektivtrafik. Vi ser dessutom ofta att landsbygdsbor får gå samman för att samordna snöröjning, renhållning, va-nät, gatljus, lekplatser, badplatser, bryggor och bredband. Det är viktigt att landsbygdsbor kompenseras för de unika utmaningar de står inför. Vi måste därför ta ordentliga tag i den orättvisa skatteklyfta som finns mellan stad och land. Klyftan mellan stad och land behöver slutas på flera fronter. Skatteutjämningssystemet innehåller från ett större fokus på gleshet. Det är en viktig reform för att stärka förutsättningar för glesbygdskommuner. Skatteutjämningssystemet är något vi alla här relaterar till, och vi ser olika behov av förändring. För var det viktigast att ett fungerande system för landsbygden kom på plats. Dåligt underhållna vägar är vardag för många på landsbygden. Dessutom kan man vara tvungen att betala ur egen ficka för den väg man bor utmed och färdas på. betalar man som alla andra vägarna via skattsedeln och bekostar övriga vägar. Att vägunderhållet med särskilt fokus på bärighet och tjälsäkring förstärks är en central del av januariavtalet. Anslaget för vägunderhåll var tidigare 118 miljoner . anslogs 300 miljoner extra, och i budgeten har vi lyckats lägga in ytterligare 500 miljoner. driver dessutom frågan om ett landsbygdsavdrag för avgifter till samfälligheter. De boende på landsbygden kan då få avdrag för den samfällighetsavgift de betalar för bland annat vägar. Det som i en storstad är en självklarhet – att vägen har bärighet och är tjälsäkrad och snöplogad – måste landsbygdsbon ofta ordna resurser för ur egen ficka. Den pågående pandemin har gjort det uppenbart för alla att behovet av bredband i hela landet är en grundläggande del av infrastrukturen och något som alla måste ha tillgång till. satsas via överenskommelser i januariavtalet nästan på bredband i hela landet. Sänkt inkomstskatt för boende på landsbygden är ett viktigt steg bland flera som måste tas för att område för område bygga bort de strukturella orättvisor som är uppenbara. lanserade förslag om höjt grundavdrag i och ser redan nu ett första resultat i frågan. Det här förslaget innebär att boende i glest befolkade områden får en statlig skattereduktion. Det blir en skattesänkning för boende i drygt 70 kommuner i nordvästra . Det påverkar inte kommunernas skatteintäkter, men har enligt ett viktigt signalvärde. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 58 (M) replik: Jag hade först egentligen tänkt ställa samma fråga till som jag ställde till Socialdemokraterna, med tanke på att Socialdemokraterna kanske inte riktigt gav något särskilt uttömmande svar om rättvisan i att vissa människor som bor i vissa kommuner ska få lägre skatt än andra. Men sedan slog det mig att det här med att gynna vissa grupper och ge särlösningar till vissa kommuner på många sätt är kärnan i politik. De vill sänka arbetsgivaravgiften, men inte för alla företag utan bara för dem som anställer unga. De vill ha regionstöd till vissa regioner men inte andra. De vill ha lägre skatt för vissa företag men inte andra företag. handlar det om lägre skatt för vissa människor men inte andra människor. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Vad vill jag då egentligen ha sagt med detta? Jo, jag vill ha sagt att inte är ett parti för den som vill se marknadsliberala reformer. Marknadsliberala reformer och marknadsekonomi kräver nämligen likvärdiga regler som inte snedvrider konkurrens. Brinner man för de frågorna är det tydligt att inte är valet. Vad jag däremot skulle vilja fråga företrädare är om hon kan förklara logiken bakom vilka kommuner man har valt ut. Jag ställde den frågan även till Socialdemokraterna, men fick inget vettigt svar. Varför ska medelstora städer som få den här skattesänkningen, men inte , , och ? Vilken är logiken bakom det? Det får ni väldigt gärna förklara. Ni får också väldigt gärna förklara logiken bakom att ni ger någon hundralapp till vissa människor på landsbygden – men inte alla – och sedan tar tusenlappar med andra handen genom höjd bensinskatt, höjd fordonsskatt och en återinförd flygskatt som kommer att stänga av flyglinjer till många avkrokar av landet. Snälla, förklara den här logiken! 59 (C) replik: Jag vill börja med att backa ett steg så att vi kan se situationen som den är . Du nämnde marknadsliberala reformer, . För att marknadsliberala reformer ska fungera behöver det som steg ett vara rättvisa förutsättningar. Det är ju basen. menar att det inte är så . Att just de här kommunerna har valts ut beror på att de ingår i stödområde A eller B, vilket också står i betänkandet. Ledamoten vet säkert varför vi har valt dem. Detta är ett första steg. Som jag sa i mitt anförande vill vi gå vidare för att på ett träffsäkert sätt nå ännu fler som drabbas av de strukturella orättvisor som sitter kvar efter många års centraliseringspolitik. Tycker att det är okej att boende i i ska betala sin egen väg, sin egen lekplats och sitt eget bibliotek? Det är ju de orättvisorna vi vill komma åt. Därmed tycker jag faktiskt att träffsäkerheten är ganska god. Generella skattesänkningar är jättebra, men de kan säkert i vissas ögon te sig väldigt olika. En generell skattesänkning ger mer i plånboken för rika på likaväl som för andra. Jag menar att detta förslag har en ganska hög och bred träffsäkerhet. Det är ett första steg. Vi vill till exempel fortsätta att jobba med landsbygdsavdrag. 60 (M) replik: Hög och bred träffsäkerhet? Vi pratar om . Hold your horses! Det här kommer inte att få någon större inverkan på livet på landsbygden. Det som däremot kommer att få stor inverkan på livet på landsbygden är de höjda bensinskatterna, de höjda fordonsskatterna och flygskatten, som kommer att leda till att flyglinjer läggs ned. Det kommer att få negativ inverkan på livet på den riktiga landsbygden. Jag uppmanar människor att se igenom retoriken och se verkligheten. Det är en sak att stå här och säga fina ord, men den praktiska politiken slår faktiskt ganska brutalt mot många delar av landet. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Jag noterar att vi inte får något vettigt svar på varför och , medelstora svenska städer, ska få den här skattesänkningen, medan mindre orter i till exempel inte får den. Svaret kanske kommer i nästa replik – jag betvivlar det dock. Avslutningsvis skulle jag vilja reda ut begreppen lite. Det är ingen i som är emot att man ska ge stöd till delar av landet som har det kämpigare. Det finns inget parti och ingen riksdagsledamot som ifrågasätter det. Men för det har vi det kommunala skatteutjämningssystemet, som nämnde i sitt inledningsanförande. Det är primärt genom det systemet man ska sköta den här fördelningen. Varför är det då så viktigt att det sker på det sättet? Jo, det är viktigt därför att man orsakar en snedvridning av konkurrensen om man håller på och gör sådana här särlösningar, som ständigt är så kära i, med sänkta arbetsgivaravgifter för just den gruppen, sänkta skatter för just den här typen av företag och sänkta inkomstskatter för vissa typer av människor beroende på var de bor. För att marknadsekonomi ska funka måste det vara så enhetliga regelverk som möjligt. Regional utjämning ska ske via det kommunala skatteutjämningssystemet för att man ska få ett transparent system och inte snedvridning. 61 (C) replik: Jag är helt enig med ledamoten om att det allra viktigaste instrumentet här är ett fungerande skatteutjämningssystem. Därför var vi i väldigt nöjda med att vi drev igenom ett gleshetsindex i skatteutjämningssystemet. Jag är inte alldeles säker på att var med på den pucken. Men det får vi ta i en annan debatt. Jag har över huvud taget inte pratat om summan i skattesänkningen. Jag kan göra det sedan. Men när jag pratar om träffsäkerhet menar jag att den här skattereformen faktiskt når dem som har konstaterat högre kostnader och inga andra. Sedan finns det fler som har det, och det har jag sagt. Du sa att du inte fick något svar på frågan om vad som kommer. Vi har sagt att nästa steg är att jobba för till exempel ett landsbygdsavdrag. Regionala skattebaser är också någonting som vi vill jobba för. Det ligger långt fram i tiden, men det är en jätteviktig sak. Som avslutning kan vi återgå till summan. Jag tycker att det är lite intressant att det raljeras om den faktiska summan. Det talas om en pizza och så vidare. Jag undrar om det skulle låta likadant om vi – vilket gud förbjude – skulle stå inför ett beslut om en skattehöjning. Hade en skattehöjning på motsvarande summa varit lika irrelevant för människors vardag? Detta säger att det finns ett stort signalvärde. Sedan kan man tycka vad man vill om hur viktigt det är. Men jag är ganska stolt över att vi vågar ta ett sådant här beslut. Vi ger en kraftig signal till den som bor i ett område med strukturella orättvisor: Vi ser dig, och vi kommer att ge dig en lättnad i vardagen! 62 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner om att det är förnamn och efternamn som används i talarstolen och inte ”du”. Det gäller alla. 63 (V): Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion har stora och kraftigt ökande ekonomiska klyftor. Ojämlikheten syns på kartor – mellan regioner och inom våra städer. Av de tio rikaste kommunerna i finns åtta i . Alla de tio fattigaste ligger på landsbygden. Det är inte svårt att konstatera att landsbygden, bruksorterna och förorter lämnats efter. Förslaget vi debatterar handlar om områden som ofta har högre kommunalskatt än övriga landet och sämre tillgång till offentlig service. Förslaget vi debatterar handlar om områden som ofta har högre kommunalskatt än övriga landet och sämre tillgång till offentlig service. Förslaget löser inte de grundläggande problemen, utan det behövs rättvisa ekonomiska villkor för boende i kommuner i glest befolkade områden. Det behövs också en övergripande strategi som bygger på långsiktighet och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Tillgången till offentlig service är avgörande för att människor ska kunna bo och leva sina liv. Statlig service måste också finnas tillgänglig även på landsbygd och i glesbygd. vill se satsningar som berör samhällets alla delar, och det löses inte med en sådan här skattereduktion. Det här är naturligtvis inte tillräckligt av regeringen. Det behövs en bred skattereform som bygger på jämlikhet och ökade statliga resurser till välfärden. vill vi att systemet för den kommunala utjämningen förstärks. Det ska gå att bo i hela landet, och alla ska kunna ta del av väl fungerande välfärdsverksamheter. har alla kommuner långt ifrån samma förutsättningar. De vidgade klassklyftorna har slitit isär samhället. De svikna delarna av har en sak gemensamt. Det är när marknadskrafter får fritt spelrum som butiker stängs och jobb försvinner. Marknaden frågar bara efter hur många som kan betala. Då dras resurserna till städerna och till centrum. Offentlig service ska inte styras av marknadslogik och enbart utgå från efterfrågan. ska vara ett land som håller ihop. Våra gemensamma rikedomar skapas av hela landets resurser och hela landets arbete. Då ska det också komma alla till del. För tittar vi på skattesystemet sticker ut genom att inte ta ut skatt på exempelvis vare sig arv, förmögenheter eller fastigheter. Ett exempel är den fastighetsskatt vi hade tidigare som omvandlats till en avgift där mångmiljonären i 20-miljonersvillan i storstaden inte betalar mer än den vanliga löntagaren i normalvillan i glesbygden. Men inte nog med att är unikt genom att varken ha skatt på arv, förmögenheter eller fastigheter. har gått ännu längre genom att införa bidrag som särskilt vänder sig till dem med ekonomiska resurser. Pengarna har alltså koncentrerats till de allra rikaste i . För att lösa frågan vi debatterar krävs en kraftfull omfördelningspolitik. 64 (KD): arbetar för sänkta skatter. När vi har suttit i regering har vi varit med och sänkt skatterna. Den budget vi fick igenom ihop med 2018 bidrog till att sänka skatterna, och i våra oppositionsbudgetar har vi lagt fram olika förslag på skattesänkningar. Sänkta skatter är ett mål i sig. Det bidrar till ökad frihet för människor. Det ökar incitamenten för arbete och företagande. Det stärker hushållens ekonomi, ökar tillväxten och skapar fler jobb. I den budget vi lade fram som svar på januaripartiernas budget föreslår vi sänkta skatter för alla. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Januaripartierna – regeringen, och Liberalerna – har valt en annan väg. I stället för skattesänkningar som kommer alla till del väljer de styrande partierna ut vissa grupper som man sänker skatterna för. Den här gången är det din bostadsort som avgör om det blir skattesänkning eller inte. Regeringens politik får mig att tänka på det gamla humorprogrammet , som ju glädjande nog är aktuellt igen. Där fanns det ett inslag med viktig samhällsinformation. Det lät ungefär så här: börjar det lacka mot jul, och jultomten kommer att dela ut julklappar i följande kommuner: , , postnummerområde 530 33 och . Januaripartierna behandlar med detta förslag skattepolitiken på samma godtyckliga sätt som Varan-TV:s jultomte behandlade julklappsutdelningen. Hur kommer det sig annars att en undersköterska i landsbygdskommuner som och inte får en skattesänkning, medan en undersköterska i eller får det? Hur kommer det sig att den som bor på landsbygden i norra delen av kommun inte får en skattesänkning medan den som bor på andra sidan kommungränsen på landsbygden i får en skattesänkning? Skattesänkningen är inte bara godtycklig. Den bryter också mot principen om ett likabehandlande skattesystem. Detta är allvarligt därför att det riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för skattesystemet och i förlängningen också förtroendet för staten. Dessutom är det olyckligt att ett skattesystem som redan är komplicerat nu blir ännu mer komplicerat. Det som kanske är allra mest konstigt i sammanhanget är att januaripartierna tvärtom har lovat att förenkla skattesystemet. Det är inte bara vi kristdemokrater som är motståndare till den här orättvisa och godtyckliga skattesänkningen. I remissvaren finns det ett tydligt motstånd. LO är emot, och är emot. och är emot. och menar att det saknas empiriska belägg som motiverar förslaget. Denna skattesänkning lider av stora brister. Vi i säger i våra budgetmotioner nej till detta. Vår budget hade i stället inneburit skattesänkningar för alla. Dessutom ser vi till att färre löntagare, till exempel barnmorskor och poliser, betalar statlig skatt. Eftersom vårt budgetalternativ föll i budgetomröstning , och denna proposition är en konsekvens av den budget som antogs, kommer att avstå från att delta i detta beslut. 65 (L): Om man är en sådan som jag, som gillar att sänka skatter och tycker att folk skulle få behålla mer av sina egna pengar själva, blir man ganska glad när man hör socialdemokrater som talar om att skattesänkningar ger trygghet och skapar livschanser. Det var ungefär sammanfattningen av det socialdemokratiska inlägget här tidigare i debatten. Vi har hört vänsterpartister som även de skriver under på att sänka skatten. Det är ju fantastiskt! Den högervridningen av svensk ekonomisk politik är ju någonting som man bara har kunnat drömma om. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion , ekonomen som vissa av oss här inne tycker om och andra säkert tycker mindre om, är kanske en av nutidens allra främsta nationalekonomer. Han sa ungefär följande, och översätter jag fritt och parafraserar lite grann. Han sa att han var för varje skattesänkning, överallt, alltid och av vilka skäl som helst. Alla skattesänkningar är bra skattesänkningar, oavsett i vilket sammanhang, när, var, hur och varför. Man ska sänka skatten. Jag kan inte undvika att småle lite grann när jag tänker på i hans himmel, där han tittar ned på Socialdemokraterna och här i kammaren . Han hade nog varit stolt över er vänsterpartier. Ni delar verkligen detta att skatten ska ned oavsett skäl, oavsett plats och oavsett tid. Det är klart att den här skattesänkningen inte har varit den skattesänkning i budgetarna från januaripartierna som har varit Liberalernas främsta skattepolitiska fråga. Precis som det har sagts här tidigare från till exempel har en av våra främsta skattepolitiska frågor varit att få till en bred skattereform för att göra skattesystemet enklare och mer enhetligt. Då kan man tänka sig att det är märkligt att det här går på tvärs med detta. Ja, det är sant. Men poängen här är att det görs i väntan på en bred skattereform, innan vi har rott detta i hamn. Det kommer att ros i hamn med januaripartierna. I väntan på detta är det bra att sänka skattetrycket och sänka skatten så mycket som möjligt. När vi gör en sådan skattereform – som förmodligen kommer att vara tuff för alla inblandade partier men helt nödvändig för landet – kommer utgångspunkten i skatteläget att vara en lägre skatt än vad den hade varit än om man inte gör till exempel den här skattesänkningen. Det är naturligtvis väldigt viktigt. Det var någon här i kammaren som hånade Socialdemokraternas skattesänkariver och sa att när Alliansen ville sänka skatten blev man utskälld av Socialdemokraterna, men vill Socialdemokraterna själva sänka skatten. Ja, när Socialdemokraterna vill sänka skatten verkar vissa så kallade högerpartier i den här salen vilja skälla ut dem, men när man själva vill sänka skatten slår man sig för bröstet. Jag skulle vilja säga, fru talman, att en skattekrona mindre till staten och en skattekrona mer i en medborgares plånbok är någonting positivt. För som sa: Vi är för skattesänkningar överallt, alltid och av vilka skäl som helst. I det här fallet är det en riktad skattesänkning, och jag ser gärna att den breddas så att det blir fler och fler. Det har påtalats tidigare här i talarstolen att det finns kommuner och orter i som förmodligen skulle behöva skattesänkningar mer än vissa av dem som omfattas. Det är ett skäl till att återkomma till reformen och utvidga den så att fler får sänkt skatt. Det är inte ett skäl till att vara emot reformen, utan det är ett skäl till att vilja ha reformen och gå ännu längre så att fler får sänkt skatt. Allra helst skulle varenda kotte i det här landet få sänkt arbetsgivaravgift. Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden – regional skattereduk-tion Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 19 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU3 En moderniserad radio- och tv-lag Punkt 2 (Det medieetiska systemet och public service) 2. res. 1 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 4 (Omförhandla AV-direktivet) 2. res. 3 (L) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU4 Några sekretessfrågor på finansmarknadsområdet Kammaren biföll utskottets förslag. FiU9 Riksrevisorns årliga rapport Kammaren biföll utskottets förslag. FiU12 Tillfällig ändring i Första–Fjärde AP-fondens placeringsregler med anledning av covid‑19 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU29 Några frågor om clearing av OTC-derivat och om transaktioner för värdepappersfinansiering Kammaren biföll utskottets förslag. FiU31 Medgivande för att ge kredit till IMF Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Överlåtande av inledande åtgärder vid en räddningsinsats) 2. res. 2 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 3 (MSB:s tillsynsansvar i fråga om kommunerna) 2. res. 3 (M) 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 10 (Kommunernas förebyggande arbete) 2. res. 8 (KD) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 16 (Skogsbrandsbekämpning) 2. res. 9 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 20 (Utbildningsverksamhet) 2. res. 13 (C) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Kammaren biföll utskottets förslag. AU3 om effektiviteten i förmedlingsverksamheten 2. res. (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP :11 M, 10 SD, 3 KD