prot · H709120 · 2020-05-13 00:00:00 — § 1 Val av riksrevisionsdirektör 1 (M): Jag vill börja med att uppmärksamma kammarens ledamöter och övriga närvarande på att vi på åhörarläktaren har den föreslagna kandidaten och riksrevisor . Detta är första gången ska välja en riksrevisionsdirektör, fru talman, och jag tänkte ge en kort bakgrund. uppgift är att granska vad statens pengar går till, hur de redovisas och hur effektivt de används. är en mycket viktig del av kontrollmakt, och det är därmed viktigt att den fungerar som den ska. Sedan problem i uppmärksammades inleddes en rad utredningar, och en förändring som dessa utredningars förslag har lett fram till är att har fått en ny ledningsstruktur. leds av endast en riksrevisor – , som valdes till riksrevisor 2017. ska välja en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör. Riksrevisionsdirektören ska under riksrevisorn kunna ha hand om den dagliga administrativa ledningen av myndigheten. Det är riksrevisorn som bestämmer vilka uppgifter som ska utföras av riksrevisionsdirektören. Det är vi i som har berett frågan, och förslaget har föregåtts av ett omfattande rekryteringsarbete av en så kallad beredningsdelegation, som består av en företrädare för varje parti i utskottet. Jag vill passa på att tacka beredningsdelegationen för ett gott samarbete, som har resulterat i ett enhälligt förslag. Beredningsdelegationen beslutade att rekommendera utskottet att föreslå att välja den aktuella kandidaten till uppdraget som riksrevisionsdirektör. Sedan har alltså utskottet enhälligt beslutat att föreslå att välja den föreslagna kandidaten. föreslår därför att väljer till riksrevisionsdirektör. Hon är länsråd vid i , och har hon varit bland annat ställföreträdande generaldirektör och områdeschef för . Hon har också haft olika chefsbefattningar inom och . är filosofie doktor i sociologi. Följande skrivelse hade kommit in från : har berett frågan om val av riksrevisionsdirektör. föreslår enhälligt att för tiden till dess ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter till riksrevisionsdirektör väljer nuvarande länsråd . Kammaren biföll förslag och valde därmed för tiden till dess ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter till 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ber att resa sig upp så att vi kan gratulera ordentligt. Stort grattis, och välkommen! § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:162 till utbildningsutskottet 2019/20:RB5 till finansutskottet COM(2020) 176, COM(2020) 177 och COM(2020) 179 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2020) 186 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2020) 198 och COM(2020) 201 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:SoU22 Senarelagt införande av nationell läkemedelslista och bastjänstgöring för läkare 2019/20:SoU23 Ändrade övergångsbestämmelser när det gäller medicintekniska produkter 2019/20:CU28 Personligt betalningsansvar i aktiebolag 2019/20:CU29 Fler tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor 2019/20:UU7 () 2019/20:SoU15 Förbättringar för barn inom den psykiatriska tvångsvården Godkännande av tillfälliga ändringar i presstödet § 5 Godkännande av tillfälliga ändringar i presstödet betänkande 2019/20:KU13 Godkännande av tillfälliga ändringar i presstödet (prop. 2019/20:99 delvis) 3 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Coronavirusets härjningar får enorma konsekvenser runt om i världen. Den allra största konsekvensen är såklart att människor mister livet. Vi ser också konsekvenser för demokratin i världen – hur auktoritära regeringar tar tillfället i akt att roffa åt sig ännu mer makt. En grundförutsättning för att detta inte ska hända är att medborgare får ta del av oberoende och sakliga nyheter och kan informera sig. Till följd av coronakrisen tappar tidningarna annonsintäkter – tidningar som kämpar för sin överlevnad. ser vi hur viktigt det är med en saklig såväl lokal som internationell nyhetsrapportering. Det här är inget nytt – försvinner en halv miljard i annonsintäkter för tidningarna – men coronakrisen förvärrar situationen betydligt. Ett exempel från min hembygd är lokaltidningen , som har tappat av sina annonsintäkter. och demokratin lider därmed skada. Därför har regeringen beslutat om totalt 700 miljoner i extra mediestöd nu under coronakrisen. Det vi har att hantera i den här punkten är förslag av mer administrativ karaktär gällande pressstödet. Presstödet har funnits och ges för att tillförsäkra alla medborgare i en mediemångfald och nyhetsförmedling i hela landet. Det består av två delar. Den ena är driftsstöd, som ges för drift av dagstidningar. Stödet baseras på hur stor upplagan är och hur ofta tidningen kommer ut. Sedan har vi distributionsstödet, som ges för varje utdelat exemplar av en dagstidning som deltar i samdistribution. Stödet förmedlas av ett distributionsföretag i efterhand. För att få stöd krävs det att en tidning har ett eget redaktionellt innehåll som utgör av det totala redaktionella innehållet. Regeringen föreslår nu dels att vi möjliggör en förskottsutbetalning av driftsstödet till tidningsföretag för det här året, dels att kravet på att en dagstidning ska ha en viss andel eget redaktionellt innehåll tillfälligt slopas. Dessa två delar behöver brytas ut från den övriga hanteringen av frågan, som finns i vårändringsbudgeten, för att åtgärderna snabbare ska kunna komma på plats. Det är därför vi hanterar dessa två frågor. Godkännande av tillfälliga ändringar i presstödet Ett enigt utskott delar regeringens uppfattning och tillstyrker förslaget. 4 (M): Precis som föregående talare beskrev är de förändringar som detta betänkande innebär viktiga, om än möjligen av administrativ karaktär. Jag tänkte ta tillfället i akt att lyfta blicken lite grann och se att vi i har en press som är under hård press på grund av en väldigt omfattande coronaepidemi som inte bara påverkar den här sektorn i samhället. Jag tycker att det är viktigt att vi när vi har denna form av påfrestningar använder vår roll som stark stat med goda ekonomiska förutsättningar för att innan vi har nått vägs ände för till exempel våra mediebolag hjälpa dem att stå kvar på fötter och för att se till att värna den viktiga funktion som de utgör. Det går såklart att ha detaljsynpunkter, men i ett sådant här kritiskt skede måste vi kunna se till att få det stöd som krävs på plats så fort som det är möjligt. Detta gäller såklart även andra sektorer. När man nu har valt att vidta en sådan här proaktiv åtgärd just när det gäller denna sektor hoppas vi moderater att vi kan få se samma proaktiva förhållningssätt också när det gäller andra sektorer för att rädda jobben och företagen innan de försvinner snarare än att försöka städa upp efteråt. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 5 (V): Det är minst sagt en märklig och svår tid vi lever i. Många har mist nära och kära, sina normala sociala kontakter och sina inkomster. Många företag, till exempel inom besöksnäringen, har stora problem att överleva eftersom efterfrågan helt har upphört eller har minskat rejält. Andra, till exempel inom industrin, har problem därför att de inte får fram delar till sin produktion. De har alltså en massa personal som inte har något att göra. Dessa företag har bland annat fått stöd för att kunna permittera anställda. Men för medierna ser problemen helt annorlunda ut. inom till exempel besöksnäringen och industrin, som jag nämnde tidigare, som annars köper annonser i medierna har förstås helt och hållet slutat med det när de inte längre finns i funktion på normalt sätt. En stor del av inkomsterna för medierna har därmed plötsligt försvunnit. är efterfrågan på nyheter på topp. Precis som vi har hört tidigare finns det just nu ett stort behov av fria och demokratiska medier. Efterfrågan är som sagt på topp. Ny information och nya saker att rapportera om kommer . För att kunna möta dessa behov är medieföretagen förstås i stort behov av all sin personal. För dem är det inte alls permitteringsstöd som behövs, utan för dem behövs stöd så att de kan fortsätta med sin viktiga och efterfrågade verksamhet trots att en stor del av den normala finansieringen har försvunnit. Därför behövs ett utökat stöd speciellt riktat till medierna. Godkännande av tillfälliga ändringar i presstödet Det är bra att regeringen har lyssnat på alla som har påpekat att detta behov hos medierna är stort. De tillfälliga ändringarna i presstödet är bra och behövliga, men de är inte tillräckliga. Regeringen har meddelat att det kommer ytterligare 500 miljoner i stöd till medierna förutom de 200 miljoner som kommer i vårbudgeten. Detta stöd kommer för att de ska kunna upprätthålla verksamheterna. Jag förutsätter att detta stöd kommer snabbt och att , som är ett av de partier som är med i uppgörelsen om presstödet, också kommer att vara med när det gäller den närmare utformningen av det stöd som ska tas fram. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 6 (MP): behandlar i detta betänkande två yrkanden ur vårändringsbudgeten. Som en del av finansieringen av nyhetstidningar som kommer ut eller finns presstödet. Det beviljas och betalas ut månatligen. För att få detta stöd ska en tidning ha eget redaktionellt material. Det regeringen nu föreslår är att betala ut det beviljade presstödet i förskott så att tidningarna får tillgång till hela årets stöd redan nu och kan disponera stödet på det sätt som passar dem bäst. Det är också ett förslag om att ändra reglerna för hur mycket eget redaktionellt material en tidning måste ha för att få presstöd. Coronavirusets spridning har fått betydande konsekvenser för medier i hela landet. Detta är några av de åtgärder som regeringen vidtar för att underlätta för medierna att hantera effekterna av coronaviruset. Det är en viktig del av en livskraftig demokrati att ha fria och oberoende medier. När vi ser ut i omvärlden märker vi att detta blir extra viktigt under en pågående samhällskris. Inte minst annonsberoende medier har snabbt förlorat annonsörer och därmed en stor del av sina intäkter. vill man veta mer och mer om hur man ska kunna hantera det här viruset. Mycket av informationen är också sådant som kommer från olika myndigheter och som vi vill ska förmedlas till alla medborgare, vilket gör det rimligt att kravet på unikt material i en tidning inte finns kvar just . Det är också viktigt att vi har medier i hela landet, för medborgare i hela landet behöver kunna ta del av denna information. Regeringen har presenterat flera olika stöd till mediebranschen , bland annat ett tillfälligt redaktionsstöd som gäller under detta år. I vårändringsbudgeten föreslås även en permanent förstärkning av mediestödet och en fördubbling av stödet för att bevaka de geografiska områden där det finns svag eller obefintlig journalistisk bevakning – det som man kallar vita fläckar. Det stöd som nu har behandlat är tillfälliga regelförändringar som innebär dels att utbetalningarna av redan beslutat presstöd kan ske , dels att kravet på eget redaktionellt material tillfälligt slopas. Detta är viktiga delar i det väldigt komplexa pussel som är mediers finansiering. Godkännande av tillfälliga ändringar i presstödet Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) betänkande 2019/20:KU17 årsredovisning (redog. 2019/20:RR1) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) § 7 Verksamhetsredogörelser för nämnder betänkande 2019/20:KU22 Verksamhetsredogörelser för nämnder (redog. 2019/20:NL1, redog. 2019/20:NSÖ1, redog. 2019/20:PN1, redog. 2019/20:RAN1, redog. 2019/20:RAR1, redog. 2019/20:SN1, redog. 2019/20:VPN1 och redog. 2019/20:ÖN1) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet § 8 Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet betänkande 2019/20:KU24 Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet (prop. 2019/20:102) 7 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation i detta ärende. Det gäller reservation 1, yrkandena 1 och 2. EU:s medborgarinitiativ är ett viktigt instrument i deltagandedemokratin inom EU. Det möjliggör för EU-medborgarna att gå samman och samla ihop namnunderskrifter om en fråga blir tillräckligt stor och engagerar väldigt många. Uppnås ett erforderligt antal namnunderskrifter från ett tillräckligt stort antal länder kan man direkt till kommissionen begära att kommissionen ska återkomma med ett lagförslag i ärendet. Detta är ett sätt att få en direktkontakt med kommissionen och slippa gå igenom de parlamentariska procedurerna. Man kan lägga fram ett initiativ till kommissionen på samma sätt som och rådet kan göra. Detta tycker vi är bra. Det är ett steg i rätt riktning – vi gillar ju direktdemokrati. Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet Men vi tycker också att det är viktigt att alla de förslag som läggs fram i våra parlamentariska församlingar har en avsändare. Utöver själva initiativet som väcks är det också viktigt att veta vem eller vilka som står bakom det. Är det en viss geografisk, socioekonomisk eller religiös grupp? Även på individnivå kan det vara intressant att veta vilka enskilda personer det rör sig om. Är det en företrädare för näringslivet, eller är det en religiös företrädare? För att få en bredare insyn i vad initiativet handlar om kan det vara viktigt att veta vem som driver det. Just av den anledningen har vi inte sekretess på den typen av medborgarinitiativ i . I har vi någonting som kallas för folkinitiativ och medborgarförslag, och det är öppet och transparent vilka som skriver under dem. Jag kan förstå argumenten för att man ibland vill ha sekretess. Det har jag upplevt inte minst som sverigedemokrat , när det var farligt att vara sverigedemokrat. När jag valde att gå med i partiet stod jag verkligen i valet och kvalet om jag skulle våga utsätta mig för faran. Visst, sekretess kan vara bra om det råder en väldigt stor rädsla och det finns en politisk diskriminering. Men jag tror ändå att det är att börja i fel ände att sekretessbelägga vilka som lägger fram förslag i våra församlingar. Om man väger de här två argumenten mot varandra tror jag ändå att öppenhet och transparens vinner i längden. Det finns även ett annat skäl. Vi tycker att det är bra om medborgarna i efterhand faktiskt kan kontrollera att ett antal underskrifter har inkommit. Om man sekretessbelägger dem försvårar man det väldigt mycket. Även om vi naturligtvis litar på våra myndigheter tycker vi att det är fel väg att gå att bygga in det här i systemet. Vi står för öppenhet och transparens. Vi yrkar avslag på regeringens förslag och begär att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att avskaffa den befintliga sekretessbestämmelsen i offentlighets- och sekretesslagen för enskilda. De lämnade stödförklaringarna gäller även . 8 (V): Titeln på det här betänkandet är inte särskilt förklarande, men det handlar alltså om att det ska fortsätta vara sekretess på vilka som har undertecknat europeiska medborgarinitiativ, som är ungefär som medborgarförslag fast på EU-nivå. För att sådana här initiativ ska tas vidare inom EU-systemet och utredas krävs att ett visst antal personer i ett visst antal länder skriver under. ska sedan kollas och godkännas av en myndighet, så att man vet att det är verkliga personer med förslagsrätt som har skrivit på. I är det som har den uppgiften. Vilka som har skrivit under är sekretessbelagt. Att vi nu ska fatta ett nytt beslut om att det ska vara sekretessbelagt också fortsättningsvis beror på att EU har antagit en ny förordning om medborgarinitiativet. Men vi i tycker fortfarande att det är helt rimligt att det ska vara offentligt vilka som lägger fram olika förslag i EU-systemet. Det är också rimligt att det ska gå att följa upp att myndigheterna som godkänner underskrifterna gör det på ett riktigt sätt, och då kan det inte vara hemligt vilka som har skrivit under. Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet Det är inte sekretess för personer som undertecknar medborgarförslag i kommuner och regioner. Vi har en ordning där det är självklart att det är offentligt vilka som företräder de partier som kommer med förslag till politiska förändringar. Det är offentligt vilka som har politiska uppdrag och som alltså kan komma med förslag. Man ska kunna se vilka som företräder olika uppfattningar, och tycker att det är självklart att det ska vara så även i EU-systemet. Medborgarinitiativen ska vara enkla att skriva under, och de kan undertecknas digitalt. De problem med dataintrång som finns är ytterligare ett skäl till att uppgifterna om vilka som undertecknar medborgarinitiativen ska vara offentliga. Det kan finnas goda skäl för olika intressen att driva fram medborgarinitiativ, och då måste det gå att kolla att de som står som undertecknare är rätt bedömda och att de verkligen har valt att vara det. Var och en av oss bör kunna se att ingen har använt våra namn som undertecknare av något som vi inte står för. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 2. 9 (M): Det här betänkandet handlar om sekretess kring europeiska medborgarinitiativ, och det är såklart inte en helt enkel nöt att knäcka. Det finns många intressen som ställs mot varandra: Ska vi fokusera på den personliga integriteten och rätten att undvika åsiktsregistrering, eller ska vi fokusera på öppenheten och transparensen i våra processer? Jag tror, fru talman, att vi måste landa någonstans däremellan. Låt mig först säga att det finns några viktiga skillnader mot till exempel våra kommunala medborgarförslag, där det räcker att en person undertecknar för att det ska bli ett medborgarförslag – i vissa kommuner har man satt en något högre gräns. Men man hamnar inte på tillnärmelsevis den höga nivå som i Europeiska unionen, där det krävs att 1 miljon personer skriver under och man då helt plötsligt har ett ganska brett register över åsikter som människor går och bär på. Då kan man argumentera att vid initiativ till en folkomröstning på nivå måste flera personer ange att de vill ha folkomröstningen. Det kan finnas olika anledningar till att man vill att en folkomröstning ska äga rum. Det är inte detsamma som att skriva under ett tydligt och specifikt förslag som man står bakom, utan man kan ha olika bevekelsegrunder för att man tycker att en folkomröstning ska få äga rum – kanske något så enkelt och rättframt som att man tycker att det är bra att folk får rösta och säga vad de tycker i en kontroversiell fråga, även om man inte delar deras uppfattningar. Det är risken för att kunna skapa stora och i praktiken fullt offentliggjorda register över folks åsikter som jag tror är en av de tyngst vägande anledningarna till att den här sortens information inte ska vara helt öppen. Det är dessutom så att förslaget i sin detaljerade utformning stöts och blöts genom de europeiska institutionerna. Man kan inte lägga ett försåtligt formulerat förslag i ett medborgarinitiativ som sedan kan råka åka igenom EU-systemet, utan det är i huvudsak kommissionen som uppmanas att lägga fram ett sådant här förslag. Då är det också kommissionen som har privilegiet att formulera förslaget i alla dess olika detaljer. Därför vill jag mena att poängen med att se exakt vem som har skrivit under och vad man kan ha för bevekelsegrunder försvagas något av just detta, eftersom det är kommissionen som är den som lägger fram det formella förslaget i EU-systemet, även om initiativet tas av en stor mängd medborgare i EU-länderna. Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet Bland annat mot bakgrund av detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 10 (MP): har i betänkandet behandlat en proposition från regeringen om att göra en uppdatering i offentlighets- och sekretesslagen. Beslutet innebär inte en egentlig förändring i sak, utan det beror på att det finns en ny förordning om europeiska medborgarinitiativ som handlar om att göra dem mer lättillgängliga. Därför behöver lagrummet i vår offentlighets- och sekretesslagstiftning knyta an till den nya förordningen och inte till den gamla. Man kan vara förvånad över att det ska vara skyddat vem som lämnar stöd till medborgarinitiativ inom EU, att man alltså inte får veta vem det är som har skrivit under. Det skiljer sig från den tradition av öppenhet som vi är vana vid kring folkinitiativ och medborgarförslag i våra kommuner och regioner. Utskottet gör ändå ställningstagandet att det finns en betydelse i att villkoren för att skriva under medborgarinitiativ är lika i de olika EU-länderna. I är det som kontrollerar och intygar att en undertecknare uppfyller kraven för att få underteckna medborgarinitiativ, till exempel att man är tillräckligt gammal. För att initiativen ska behandlas av kommissionen ska de undertecknas av 1 miljon EU-medborgare som representerar minst 24 länder. Det finns även kvotregler när det gäller hur många från varje land som måste vara representerade. Det behövs också en redovisning av eventuella ekonomiska stöd som man har fått till medborgarinitiativet. Detta ärende handlar alltså om verksamhet att kontrollera och intyga antalet giltiga stödförklaringar som omfattas av sekretess. När det gäller denna fråga gör samma ställningstagande som när frågan om offentlighets- och sekretesslagen behandlades senast. KU understryker i sitt betänkande vikten av att regeringen noga bevakar de svenska principerna om öppenhet, insyn och transparens i EU-arbetet. Med detta yrkar jag bifall till förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) § 9 Vissa frågor om försäkring och tjänstepension betänkande 2019/20:FiU40 Vissa frågor om försäkring och tjänstepension (prop. 2019/20:138) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) § 10 Bilateralt avtal mellan Europeiska unionen och förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring betänkande 2019/20:FiU42 Bilateralt avtal mellan Europeiska unionen och förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (prop. 2019/20:111) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) § 11 om nationalräkenskaperna – en stabilare grund för finanspolitiken betänkande 2019/20:FiU43 om nationalräkenskaperna – en stabilare grund för finanspolitiken (skr. 2019/20:134) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) Medgivande för att delta i Internationella valutafondens finansieringslösning § 12 Medgivande för att delta i Internationella valutafondens finansieringslösning betänkande 2019/20:FiU47 Medgivande för att delta i Internationella valutafondens finansieringslösning (framst. 2019/20:RB4) 11 (SD): I en framställning till föreslår att denna församling medger att får delta i en finansieringslösning för att avskriva skuld till , , med ett belopp motsvarande . Bakgrunden till ärendet är skuldsituation som gjort att landet diskvalificerat sig från IMF-refinansiering och andra typer av internationella krediter.