prot · H70985 · 2020-03-11 00:00:00 — Det handlar om den ersättning som ges men också om hur många månader som en sådan ersättning utgår. I många idrotter är det, precis som inom bandyn, tufft att bedriva lagverksamhet och idrottsverksamhet, inte minst på elitnivå. Man tvingas helt enkelt till upplägg som inte är optimala för själva idrotten, men man väljer det ändå då det av skattemässiga skäl är det mest fördelaktiga. Jag har aldrig någonsin stött på någon inom Idrottssverige som inte tyckt att regeln om att arbetsgivaravgifter inte behöver betalas på ersättningar upp till ett halvt basbelopp är värdefull, tvärtom. Alla ser värdet i detta. Jag säger detta som en bakgrund till den kristdemokratiska reservationen. Vi vill att andra ideella föreningar ska få ta del av samma villkor som gäller för idrottsföreningar. Det gör det nämligen möjligt att ge en liten ekonomisk ersättning för insatser som är viktiga för medmänniskan, natur‑ och vattenvård, bildning med mera. Jag vet inom idrottsrörelsen men också som präst och sedermera församlingsherde i hur det finns eldsjälar som verkligen offrar av sin tid för att finnas för andra. De eldsjälarna ska vi vara oerhört rädda om. Det som få tycks tänka på, känner jag ibland, är att de frivilliga som vi talar om behöver uppmuntran, ledning, samordning, stöd och utbildning. är det dock inte möjligt att exempelvis ge en liten ersättning till en person som tar ansvar för att koordinera, kvalitetssäkra och utbilda personer som gör insatser i en församlings besöksgrupp genom att besöka ensamma äldre. Ger man en sådan person eller mer måste man nämligen betala arbetsgivaravgift. Det ska ses i jämförelse med att det är fullt möjligt att ge en fotbollsspelare som spelar i division 4 nästan och slippa att betala arbetsgivaravgift. Jag tycker att det sistnämnda är helt i sin ordning. Det är inte min huvudvärk. Men jag tror att alla känner, om man tänker efter, att om man jämför med det förstnämnda är det direkt tokigt. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling I äldre förarbeten har det betonats att hur vi utformar beskattningen kan få en negativ inverkan på medlemmars villighet att delta i föreningarnas verksamhet. är tid otvivelaktigt en allt större bristvara inte bara i ditt och mitt liv utan i allas liv. Bland landets alla ideella organisationer är det en av de mest prioriterade frågeställningarna. Hur ska vi lösa detta så att människor känner att de har tid att lägga på den ideella verksamheten? Att då kunna ge en ersättning, även om den bara är symbolisk till sin storlek, är en lösning på det som jag försöker beskriva. skriver regeringen att skattelagstiftningen för ideella föreningar inte ska motverka förekomsten av ett vitalt föreningsliv. Utifrån detta menar jag att det inte bara är rimligt att man ger de ideella föreningarna samma villkor och att arbetsgivaravgift inte betalas på ersättningar som understiger ett halvt prisbasbelopp. Det är också i allra högsta grad logiskt. Därför yrkar jag bifall till reservation. 84 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 15 och därmed till regeringens proposition Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Det innebär att jag yrkar avslag på samtliga reservationer. För Socialdemokraterna hänger ett väl utvecklat välfärdssamhälle nära ihop med framgångsrika företag och en politik för jobbskapande. Därför har det varit viktigt för den socialdemokratiskt ledda regeringen att bland annat ta fram en nyindustrialiseringsstrategi och en exportstrategi. I inledningen av Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för finns ett förord som lyder: ”välstånd är byggt på innovativa och framgångsrika exportföretag som gång på gång klarat av att förnya och ställa om produktion och produkter i takt med att marknaderna förändrats.” Med denna insikt är det viktigt att vi sedan formar en politik för att underlätta för de här företagen att utvecklas och att forska fram nya, smarta produkter på världsmarknaden. Under två av punkterna i Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för talas det om att göra det mer attraktivt för forskare att vara verksamma i och att göra det mer attraktivt för företag att investera i och bedriva FoU-verksamhet i . Detta kan göras på många olika sätt. I det ärende och den proposition som vi debatterar här föreslås det ske genom nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling. Jag tror naturligtvis inte att det är det enda sättet. I grunden tror jag att förmågan att locka kompetens till svenska företag ligger i hur vi organiserar och bygger upp vårt samhälle. Som regionråd i för arbetade jag med frågan om att få den stora internationella forskningsanläggningen till . Jag minns ett möte vi hade med neutronforskare och ledning för andra världsledande forskningsanläggningar. Budskapet från dem om deras villkor var oerhört tydligt: Se till att det finns bra förskolor, bra skolor, en fungerande arbetsmarknad och ett rikt kultur- och fritidsutbud! Det handlar alltså om att skapa de attraktiva miljöer som gör att folk vill bo på en plats, för då flyttar också kompetensen till de företag som etablerar sig där och till de forskningsanläggningar som finns där. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Därför är det viktigaste för att stärka forskning och utveckling i företagen egentligen de satsningar som den förra socialdemokratiska regeringen gjorde genom generella statsbidrag till kommunerna och som vi fortsätter med under den här mandatperioden. Det handlar alltså om ytterligare resurser för att kommunerna ska kunna upprätthålla en god kvalitet i sina verksamheter. Förutom de mer generella åtgärderna från samhällets sida för att företagen och kompetensen ska vilja flytta hit handlar det om hur vi stärker vår del i det som kan vara forskningskluster, utvecklingskluster och industrikluster. Jag tar återigen ett exempel från min hemregion. I , som ju är en del av , sker såklart klusterbildningarna på båda sidor av Sundet. Om vi ska vara med och få företagen konkurrenskraftiga på den svenska sidan måste vi också följa med och ge de svenska företagen bra förutsättningar. Det kan vi göra genom detta ärende. Därför är den förstärkta nedsättningen av arbetsgivaravgiften viktig för de svenska företag som har stora kostnader för både forskning och utveckling för att de ska kunna stå sig väl i konkurrensen. Flera partier har efterfrågat en utvärdering av den reform som infördes . Från Socialdemokraternas sida delar vi åsikten att man borde göra en utvärdering. Detta konstaterar också regeringen i propositionen, och vi är nöjda med att det kommer att göras en sådan utvärdering. Men vi är såklart inte helt utan underlag; vi vet ungefär hur den avdragsrätt som har funnits har fördelats. Vi vet att en stor del av dem som tar del av stödet är små företag med mindre än tio anställda. Vi vet också att är dominerande i egenskap av både sin företagsstruktur och sin storlek. Men om vi tittar på förhållandet mellan hur man har tagit del av detta och vilken typ av företag man har ser vi också att det är övre och mellersta och som nyttjar avdraget i större utsträckning än andra regioner. Det är viktigt för oss, som värnar om att hela landet ska leva och dessutom värnar små företags möjlighet att utveckla sin verksamhet och bedriva forskning. är ett exportberoende land, som har behov av en stark konkurrenskraft och av att ligga i framkant när det gäller forskning och utveckling av nya produkter – detta oavsett om det handlar om ny miljöteknik, förbättrade it-system, bättre byggteknik eller vad det nu må vara. Propositionen och utskottets betänkande är, som jag har sagt, en del i att stärka konkurrenskraften hos de svenska företagen. Men det är långt ifrån den enda delen. Därför behöver vi fortsätta att arbeta med förutsättningarna för kommunerna att bygga välfärdssamhällen som är bra och som gör att folk vill bo i vårt land. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 85 (V) replik: Jag vill tacka för anförandet. kunde man tro att Socialdemokraterna verkligen bryr sig mycket om välfärden. Välfärden är, precis som konstaterar, viktig när företag etablerar sig men också när man lockar kompetens till . Men faktum är att det är kris i landets kommuner. Runt om i landet pågår nedskärningar. De pågår i skolan, i äldreomsorgen och i barnomsorgen. Man drar ned på och så vidare runt om i landets kommuner. Vi var med och tvingade regeringen att putta ut pengar till kommunerna. Det behövs dock mycket mer än det. Välfärden är i desperat behov av resurser. Här vill man lägga väldigt mycket pengar på en nedsättning som inte ens har utvärderats. Jag hörde prata om småföretagen, men detta är framför allt riktat till storföretagen. Det är de som använder det här mest. Småföretagen har framför allt svårt att dokumentera med rätt kvalitet. De har inte resurser för att möta krav och så vidare. Varför går ni vidare med förslaget när reformen inte ens har utvärderats? Jag hörde att också sa att detta behöver utvärderas, så varför går ni fram med förslaget nu? 86 (S) replik: När vi diskuterar välfärdens och kommunernas förutsättningar är det oerhört viktigt att vi också har med oss att kommunernas förutsättningar skapas av hur arbetsmarknaden och sysselsättningen ser ut. har vi en tendens att fastna i en diskussion som om det vore 2 ½ miljard kronor i denna kammare som avgjorde hur kommunerna kan leva upp till sitt välfärdsuppdrag. Det grundläggande för kommunerna är att vi har väl fungerande företag där folk har ett jobb som gör att man betalar in skatt. av kommunernas intäkter kommer från detta. Det är klart att det skär sig lite när man diskuterar detta med vänsterpartister, för det ligger alltid väldigt nära till hands för dem att säga att företagen är stora och elaka och bör straffas. Så tror inte vi socialdemokrater att man bygger ett samhälle. Vi tror att man genom att ge bra förutsättningar till företagen ger dem möjlighet att forska, att utvecklas och att utveckla produkter som gör att fler blir anställda och att vi får mer skatteintäkter till kommunerna. Där finns uppenbarligen en skillnad mellan och Socialdemokraternas politik. Jag håller med om att reformen borde ha utvärderats. gör man denna förstärkning. Det är alltså inte en ny reform, utan man förstärker den gamla. Därefter bör man utvärdera detta. Majoriteten av dem som använde detta var ändå små företag med under tio anställda. Denna förstärkning kan i sig också göra att vi stärker situationen för de små forskningsintensiva företag som är vår framtid. Det är dem vi ska leva på i form av skatteintäkter att bygga välfärd för. 87 (V) replik: Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Jag förstår att Socialdemokraterna inte vill prata välfärd och kommunernas åtaganden, för de har inte velat putta till de resurser som krävs för att kommunerna ska kunna klara detta. I , intill den kommun som jag kommer från, får barnen en macka av mjukt bröd som måltid för att man har nedskärningar. Då behöver vi mer pengar. Det är inte svårare än så. Sedan hävdar att vi ser storföretagen som bovar. Det har jag inte sagt i mitt anförande över huvud taget. Men de som har tjänat mycket pengar på det här avdraget är framför allt , , , , och . De har miljardbeloppsomsättning, och jag tror att de själva kan betala detta. Det är också framför allt storföretag som jobbar med att dra in kompetens. Det är ett bra företagsklimat i . Bolagsskatten har sänkts . sänks den stegvis till . Ändå är det fler gräddfiler till storföretagen än för välfärden när ni inte ens har utvärderat den tidigare nedsättningen. Det är väldigt tråkigt att Socialdemokraterna går den vägen. Men jag har full förståelse för att Socialdemokraterna inte vill prata om välfärdsåtagandena runt om i landets kommuner. 88 (S) replik: Det är precis detta jag talar om när det gäller . Man försöker skrämmas genom att säga att vi ger stora vinster till storföretagen. Men inte någonstans nämner man de 1 400–1 500 småföretag med under tio anställda som också har fått ta del av avdraget. Varför nämner man inte dem över huvud taget? Jo, det är för att man vill måla upp en bild av att det är stora privata företag som är de elaka skurkarna i världen. Från Socialdemokraternas sida tror vi inte att det är så. Vi tror att både små och stora företag i det här landet är oerhört viktiga, oavsett om de heter , , eller . De är oerhört viktiga för att bygga välfärd i vårt land, för de skapar jobb. Jag tror att det hade varit bra om också hade sett alla delar av den här reformen och tittat på vem som faktiskt har tagit del av den. Då ser man att den kanske också har stärkt vår konkurrenskraft i internationellt. Jag tänker att också borde tycka att det är bra med stärkt svensk konkurrenskraft. står och säger att Socialdemokraterna i princip sänker välfärden i det här landet. I budgeten var det under förra mandatperioden våra partier som gjorde upp om resurstillskotten till välfärden. ökar vi dem jämfört med det som jag och gjorde upp om under förra mandatperioden. Det tycker jag är bra. 89 (L): Inledningsvis vill jag för Liberalernas räkning yrka bifall till propositionen och utskottets förslag i betänkandet Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. är och ska förbli en kunskapsnation. Vår befolkning är välutbildad. Hälso- och sjukvården är vår största kunskapsorganisation. Den är i framkant i världen, och vår industri är mycket avancerad och högteknologisk. Detta är resultatet av en lång svensk tradition av att satsa på utbildning tillgänglig för alla. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Vi vet att högre utbildning, forskning, innovation och entreprenörskap lägger grunden för att möta olika samhällsutmaningar, och det bidrar till ekonomisk tillväxt. För att bibehålla en stark position i den internationella konkurrensen och attrahera de mest framstående forskarna, studenterna, entreprenörerna och innovatörerna behöver vara i den absoluta framkanten när det gäller internationell konkurrenskraft. Ett av de områden där är som allra starkast är inom life science. Det inbegriper forskning och utveckling av produkter, tjänster och teknologier som skapar förutsättningar för ökad livslängd och livskvalitet. Det driver utvecklingen av nya terapier, läkemedel, diagnostiska metoder och en förbättrad sjukvård som är till gagn inte bara för utan för hela världen. Life science sysselsätter ett stort antal personer i i flera stora kluster runt om i landet, varav kanske , och –är de mest kända. Att av kostnadsskäl riskera att slå ut denna bransch och framtidstron inom alla dessa områden där konkurrensen är enorm vore ett ödesdigert misstag. Jag är glad och nöjd att vi inom ramen för januariavtalet har enats om en förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften. Propositionen framhåller att goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. Forskning och utveckling ökar inte enbart produktiviteten hos det företag som bedriver den utan har positiva externa effekter i regioner och för hela landet. Eftersom de företag som står för kostnaden för forskning eller utveckling faktiskt inte kan tillgodoräkna sig och tillgodogöra sig hela avkastningen på investeringen finns det en risk för att det görs för lite forskning och utveckling i förhållande till vad som är samhällsekonomiskt optimalt. Det finns således självklara samhällsekonomiska skäl att subventionera forskning och utveckling. Tillgänglig statistik visar dessutom att en stor andel av de företag som använder sig av den nuvarande nedsättningen är små och medelstora företag, precis som föregående talare var inne på. Enligt uppgifter från var det omkring 1 750 företag som redovisade avgiftsunderlag och nedsättning för anställda som jobbar med forskning och utveckling. Det är alltså inte tre fyra storföretag det handlar om, utan det var 1 750 företag. Det är viktigt att dessa får möjlighet att utvecklas och blomstra i en alltmer hårdnande konkurrens. Jag noterar att och motsätter sig förslaget. Det beklagar jag verkligen. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften är en förhållandevis billig åtgärd som kommer att betyda enormt mycket för svenska företag och deras anställda. Vi har underlag som visar att detta är en billig och effektiv åtgärd som träffar relativt rätt. Att i ett tufft läge med ökad internationell konkurrens inte stå upp för sysselsättning i svenska kommuner och i vårt lands alla delar och tillväxt här i är för mig obegripligt. Avslutningsvis vill jag meddela att vi liberaler delar principiella uppfattning att generella skattesänkningar och nedsättningar av arbetsgivaravgifterna är den bästa politiken och att särlösningar som den här bör undvikas. Det måste dock alltid vägas mot kostnaden. Därför, fru talman, är dagens förslag ett bra och nödvändigt förslag för framtid som spetsnation. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet! 90 (SD) replik: Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Jag vill för åhörarna och för dem som tittar vid tv:n och via webben förtydliga att står bakom propositionen och betänkandet. Vi tycker att det är positivt att vi gör den här förstärkningen. Däremot tycker vi att man bör göra den utvärdering som man egentligen skulle ha gjort redan i samband med den första förstärkningen i budgetpropositionen 2014. Jag vill bara förtydliga detta. Det är klädsamt om vi talar sanning i kammaren. 91 (L) replik: Självklart ska rätt vara rätt. Dock har ni sverigedemokrater reserverat er i betänkandet inom propositionens ram. Det var detta jag menade. Var jag otydlig ber jag om ursäkt för det. När jag ändå har ordet och vi debatterar detta kan jag säga: Vi liberaler menar att historien visar att vi har de underlag som behövs för att det nödvändiga beslutet ska fattas. Det är en bransch som är otroligt konkurrensutsatt, och är inte i mitten av världen utan i utkanten. Ändå är en spetsnation. Vi lever mycket på våra framgångar från . Vi behöver nya framgångar för att fortsätta den resan. Jag har inget emot att vi ska ha klara utvärderingar och genomgångar, fru talman, av vad våra beslut har lett till historiskt och av vad de kommer att leda till framåt för att vi ska kunna fatta goda beslut, men vi måste också våga och ha möjlighet att gå vidare med nödvändiga saker som stärker som nation och konkurrenskraft. 92 (SD) replik: Jag håller med om precis det som säger. Det skriver vi också i vår reservation. Vi står bakom att sänkningen ska göras. är det flera remissinstanser som vidhåller att man borde ha gjort denna översyn . Det är det vi trycker på. Vi vill verkligen att man ska se till att få det gjort efter det att denna ändring trätt i kraft. 93 (L) replik: Vi kan då bara vara glada och överens om att vi nu tillsammans gör denna nedsättning av arbetsgivaravgiften för forskning och utveckling så att vi faktiskt ger svensk spetsindustri verktyg för att ta ytterligare kliv framåt. 94 (MP): I betänkandet behandlas en proposition om förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling men också motioner från allmänna motionstiden om socialavgifter. Jag vill börja med att yrka avslag på alla dessa motioner. I övrigt kommer jag bara att ägna detta anförande åt propositionen, som jag föreslår att kammaren ska bifalla senare . Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Företag som anställer forskare har en möjlighet att göra ett avdrag i arbetsgivaravgifterna för anställda som arbetar med forskning och utveckling. Det handlar om , och avdragen får tillsammans för samtliga anställda inom företaget uppgå till . I propositionen föreslås att den summan ska utökas till , vilket innebär att reformen i det här steget och i den här delen riktar sig till de lite större företagen som anställer många forskare och har stor betydelse för svensk forskning. Utöver den förstärkningen föreslås att den allmänna löneavgiften får sättas ned för samma grupp anställda, också , vilket naturligtvis fortsätter att gynna de många små men viktiga forskningsintensiva företag som har avdraget . Syftet med denna reform för forskningsstarka företag är naturligtvis att stärka som forskningsnation och stärka den forskning som utförs i det svenska näringslivet. Forskning har ju den naturen att det rör sig om ett stort risktagande. Långt ifrån all forskning leder till slutlig nytta, om man nu får använda det ordet, i form av ny teknik och nya produkter för företagen. Men forskning som bedrivs av ett företag kan leda till fortsatt forskning och också vinster i andra företag eller för all del i offentlig sektor. Det finns alltså en samhällsekonomisk vinst i att företag stimuleras att våga satsa på mer forskning. är en ledande forskningsnation. Svensk forskning står sig mycket stark i internationella jämförelser. Vi satsar stora resurser på forskning, totalt en bra bit . Av den summan står staten för runt 40 miljarder, som huvudsakligen går till högskolor och universitet men också till forskningsråden. Men näringslivet, företagssektorn, står för nästan . Det är bra. Det placerar bland de få nationer som satsar allra mest på forskning och utveckling per capita. Vi hamnar bland topp fem bland i de utvärderingar som till exempel publicerar med jämna mellanrum, , i sina forskningsbarometrar. Men det är framför allt den offentliga finansieringen som är riktigt stark. Företagssektorn satsar något mindre jämfört med hur det är i jämförbara länder. Vi kan också titta lite längre tillbaka i historien. Då ser vi en nedåtgående trend för företagens forskningssatsningar . Det finns alltså anledning att stimulera forskningssatsningar inom företagssektorn. Det utökade FoU-avdraget är ett sätt att göra det. Vi ska komma ihåg en sak när det gäller det avdrag som vi debatterar : I ett större sammanhang rör det sig inte om väldigt stora belopp. Det rör sig om ungefär en halv miljard i kostnader för statskassan för det forskningsavdrag som företagen för göra. Det är förvisso mycket pengar, men det ska då jämföras med de som företagssektorn själv satsar på forskning och utveckling eller de runt 15 miljarder som staten satsar på forskning inom företagssektorn – det sker framför allt inom ramen för de strategiska innovationsprogrammen och samverkan mellan forskare och företag som staten delfinansierar via , , och så vidare. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Självklart ska vi förvänta oss att de medel vi lägger från den offentliga kassan kommer till användning och nytta och att företagen svarar upp och levererar forskning av hög kvalitet. Det är något som behöver komma in i den utvärdering som behöver göras av detta avdrag. Jag vill vara tydlig med att självklart står bakom att vi behöver göra en sådan utvärdering. Jag tror att vi är överens om det mellan partierna. Vad gäller inriktningen för forskningen kommer regeringen att återkomma med en forsknings- och innovationspolitisk proposition. Företagen är naturligtvis en väldigt viktig del i den svenska forskningspolitiken. Forskningen ska vara fri. Den bästa forskningen är den fria, nyfikenhetsdrivna forskningen. Men de strategiska samverkansprogrammen och innovationsprogrammen, de så kallade SIP:arna, kommer förmodligen också att adresseras i propositionen.