prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) om holding-bolag vid universitet och högskolor § 10 om holdingbolag vid universitet och högskolor betänkande 2020/21:UbU6 om holdingbolag vid universitet och högskolor (skr. 2019/20:199) 120 (M): Vi blev lite förskräckta inom när Riksrevi-sionens rapport om holdingbolag vid universitet och högskolor kom . Därför har tillsammans med fyra reservationer. Självklart står jag bakom alla fyra, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nummer 1. har gjort en granskningsrapport som heter Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning, och bara namnet är lite oroväckande. Granskningen har skett av holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor. Det finns 18 sådana holdingbolag, varav 17 är granskade. har granskat hur lärosätena driver sina holdingbolag och funnit att brister i styrning och förvaltning innebär att bolagen inte drivs tillräckligt affärsmässigt och effektivt. Holdingbolag har funnits . Beslutet togs i när var statsminister och vi hade alliansstyre – även om det inte hette Alliansen då. Holdingbolag kom till för att de kunskaper som togs fram inom utbildning och forskning skulle komma till nytta för samhället. Syftet med holdingbolagen var också att stödja flödet av kunskap från forskning till näringsliv genom att möjliggöra för lärosätena att bedriva kommersiell verksamhet. Detta var viktigt då och är minst lika viktigt . Konkurrensen när det gäller högre utbildning och forskning är stenhård både nationellt och internationellt. vill också att lärosäten ska hålla hög klass och stå sig väl i konkurrensen. Det finns 18 holdingbolag knutna till olika lärosäten i . Holdingbolagen har ifrågasatts och 10-talet. De har inte varit tillräcklig professionella och har även behövt öka sin samverkan med övriga samhället. De måste hänga med i samhällets förändringar som sker, vilket tyvärr inte har skett. Trots denna tidigare vetskap innehåller svidande kritik mot hur regeringen inte har styrt detta. Lärosätena har inte fått förutsättningar för en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen. har lämnat ett antal rekommendationer till både regeringen och de granskade lärosätena. Majoriteten i utbildningsutskottet vill avvakta regeringens beredning och lägga detta till handlingarna. om holding-bolag vid universitet och högskolor och anser dock att bristerna är så grava att vi inte kan vänta på en beredning. I vår följdmotion pekar vi bland annat på tre tydliga rekommendationer. Det handlar om att tydliggöra vilka verksamheter som kan ingå i holdingbolagens koncerner och vissa ansvarsfrågor. Här finns en del frågetecken och brist på samstämmighet. Man bör också utreda hur rapporteringskedjan mellan bolag, lärosäte och regering kan utvecklas för att åstadkomma en aktiv och professionell förvaltning av bolagen. Här finns en hel del brister i både återrapportering och utvärdering. Lärosätena bör inte utse rektor eller vice rektor till bolagsstyrelsens ordförande utan utse en ordförande med affärsmässig kompetens. har hälften av lärosätena samma person som rektor och styrelseordförande. anser att dessa två viktiga uppdrag är helt olika. Medan en rektor ska ansvara för kvalitet och pedagogisk utveckling ska en ordförande för ett holdingbolag arbeta affärsmässigt och jobba med bolagsutveckling. och pekar i sin reservation på brister som länge har behövt rättas till. Majoriteten vill dock avvakta en utredning. Men vi tycker inte att detta kan vänta. För att sammanfatta: Regeringens styrning av lärosätena visar stora brister och ger inte förutsättningar till lärosätena för en professionell förvaltning och framåtskridande mål. Lärosätena har inte professionell bolagsförvaltning av holdingbolagen och över hälften saknar både mål och strategier. Detta är oerhört graverande, för våra högskolor och universitet ska vara spjutspets. Majoriteten vill avvakta en utredning och överväga om åtgärder ska vidtas för att förbättra holdingbolagens verksamheter. Men och vill inte vänta utan anser att man måste vara aktiv . Detta skulle egentligen ha gjorts för längesedan. Jag yrkar åter bifall till reservation nummer 1 av och . 121 (L): bygger sitt välstånd och sina höga ambitioner när det gäller samhällsutveckling på att vi är konkurrenskraftiga, inte minst i fråga om kunskap och kompetens. För att detta ska vara möjligt även behöver de forskningsgenombrott som sker runt omkring på våra lärosäten också tas om hand, det vill säga nyttiggöras. Jag vill också säga att den motsättning som ibland gör sig gällande mellan å ena sidan behovsinriktad, tillämpad forskning och å andra sidan fri, nyfikenhetsstyrd grundforskning är ganska destruktiv. Även om det låter sig sägas att kunskap alltid har ett egenvärde ter det sig egendomligt att inte främja att ny kunskap också kommer till nytta. Hur detta kan ske är själva essensen av det som vi debatterar här , det vill säga betänkandet UbU6 som bottnar i regeringens skrivelse med anledning av om holdingbolag vid universitet och högskolor. Min företrädare i talarstolen beskrev på ett eminent sätt vad ett holdingbolag är, så jag behöver nog inte upprepa vad det är – även om det var ganska främmande för mig inför att vi tog oss an detta område. om holding-bolag vid universitet och högskolor riktar kritik mot regeringens sätt att hantera holdingbolag och kommer med ett antal rekommendationer. Kritiken bottnar i och kan sammanfattas som bristande uppföljning, otydlighet i fråga om verksamhetsområden, bristande informationsöverföring mellan holdingbolag, lärosäten och regering, brister i ansvarsfördelning och avsaknad av kontinuerlig utvärdering. Innan jag går in på Liberalernas ståndpunkt ska jag också nämna den särskilda utredare som regeringen tillsatte för att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och hög-skolor. Resultatet presenterades under namnet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta. Här tas kritik upp och konstateras på flera punkter också stämma överens med vad som kommit fram under utredningens arbete. Desto viktigare är dock att utredningen också föreslår ett flertal åtgärder för att utveckla holdingbolagens styrning och verksamhet. Det kan konstateras att riktar skarp kritik mot regeringen för dess agerande eller snarare icke-agerande vad avser lärosätenas holdingbolag. I regeringens skrivelse framhåller också regeringen att kritiken på många områden är befogad och pekar på ett antal åtgärder som kommer att genomföras. Vi välkomnar detta. Låt mig nu rikta blicken mot det som Liberalerna anser att regeringen förbiser i sitt svar. Det är frågan om att säkerställa att lärosätena tar sitt ansvar. I denna fråga anser vi att regeringen behöver vara tydligare. Om riktlinjernas tillämpning brister till följd av ett begränsat ansvarstagande hos lärosätena behöver det åtgärdas. Detta gör att vi yrkar bifall till Liberalernas reservation, nummer 4. I övrigt anser vi att den utredning jag nämnde och som presenterades har många intressanta förslag som berör just det nu debatterar. Det är en gedigen utredning, och dess förslag behöver få chansen att tröskas igenom förvaltningsmaskineriet. Vår uppmaning till regeringen är att ta om hand denna utredning och återkomma till med skarpa förslag som avser att ytterligare åtgärda de problem som kommit via granskning. Nyttiggörandet behöver komma snabbare i forskningen. Vår förmåga att dels skapa förutsättningar för innovationer, dels ta hand om innovationer kommer att ha avgörande inverkan på vårt lands framtida tillväxt och välstånd. Det vi debatterar här kan tyckas som teknikaliteter med föga inverkan. Jag skulle säga det omvända. Ska vi vara en framgångsrik forsknings-nation även är detta grundläggande. 122 (S): Vi står här för att behandla regeringens skrivelse med anledning av granskning av holdingbolag, precis som har nämnts. har granskat styrningen och verksamheten i 17 av de 18 holdingbolag vi har som är knutna till olika lärosäten. Den har synpunkter på organisationen, ansvaret, förvaltningen och uppföljningen. om holding-bolag vid universitet och högskolor Regeringen har i en skrivelse svarat på detta. Väldigt lite nämndes om det från talarstolen alldeles . Regeringen är väldigt tydlig i sin skrivelse med att den instämmer i mycket av kritik. Man har också vidtagit åtgärder för utvecklingen av styrningen. Man har antagit nya riktlinjer för förvaltningen av holdingbolag som förtydligar just styrningen och rapporteringskedjan. Man har tillsatt en särskild utredare – det gjorde man – som ska föreslå och utveckla strukturer för holdingbolagen. Han lämnade sina förslag . Det är ganska viktigt att vi har den demokratiska ordning att en utredning som man vill göra någonting av ska gå ut på en remissrunda så att människor får lämna synpunkter. Det är såklart på gång. Därför kan man inte säga att vi genast ska göra någonting åt detta. Människor vill tycka till om de förslag som finns. Det är viktigt att vi låter demokratin ha sin gång och att förslaget får gå ut på remiss. Det är när remissinstanserna har tyckt till som man processar ihop sig för att se vad det är vi ska göra för att förändra detta. Det tycker jag är viktigt. Jag skulle förstå upprördheten som jag hörde från talarstolen från tidigare talare om ledamöterna hade ställt en massa frågor, påstått en massa saker i interpellationer och så vidare och fått nej och att regeringen sagt: Det här behövs inte. Men jag har inte hittat något sådant. Det är jätteviktigt. Det är mycket klokt som framkommer i kritik. Vi behöver helt klart titta på detta. Det är viktigt för vår tillväxt. Men vi måste också göra det i rätt ordning. Det är bra att granskningen har utförts. Det är bra att regeringen nu vidtar åtgärder. Den har bland annat tillsatt utredningen och kommer också snart att börja titta på den. Jag ser fram emot det som står i regeringens skrivelse om att man tänker återkomma och se till att frågan finns på utbildningsutskottets bord. Med det yrkar jag bifall till att skrivelsen läggs till handlingarna. 123 (M) replik: Tack så mycket, , för ditt anförande här! Ledamoten noterar att vi har en viss oro. Jag vill betona att vi har en stor oro. Det har varit kritik mot holdingbolagen under väldigt många års tid. har tittat på detta tidigare och sett att man inte har följt regler. Man har inte följt rekommendationer. Det är mycket som inte har gjorts . Det är därför vi ser den här stora oron och gärna vill skynda på det hela. Där kanske vi kände en viss bestörtning när man sa: lägger vi detta till handlingarna och avvaktar lite till. Därför har vi fortfarande en stor oro. Att det har varit klagomål på holdingbolagen är någonting som kanske har pågått . 124 (S) replik: Det är viktigt, som jag sa tidigare, att hålla ordning på hur demokratiprocessen ser ut. Regeringen har tillsatt en utredning och man har sett att det inte är riktigt bra. Vi behöver göra någonting åt det. om holding-bolag vid universitet och högskolor Det går inte att säga att man inte har gjort någonting, för det har man faktiskt gjort. Regeringen har tillsatt en utredning. Den har alldeles , , kommit med förslag. Ska man ha en demokratisk process måste folk få tycka till om utredningen innan man lägger fram ett förslag. Det är lite orättvist att säga att vi inte har gjort någonting när regeringen ändå har tillsatt en väldigt stor utredning som har kommit fram med en massa olika förslag som man nu ska titta på. Jag blir lite nyfiken på vad ledamoten tycker att ni gjorde . Vad är det som skiljer sig åt när vi fick en S-styrd regering som tog över? Vad var det som hände som var så bra som vi inte har gjort sedan? 125 (M) replik: Vår regering var 1991 när man införde holdingbolagen till att börja med, något som jag tyckte var väldigt bra. Man ville få hög-skolor och universitet att samarbeta mer med näringslivet, vilket jag tycker var jättebra. Det var en bra start. Sedan har vi följt upp det. Jag kan inte säga vad skillnaden var och exakt vad som hände . Men jag vet att kritiken startade när vi inte hade styret. Det har varit en hel del kritik. Sedan finns det säkert mycket mer man kunnat göra. Men jag tycker kanske att man vilat på hanen väldigt . 126 (S) replik: Man får ju prioritera vad man gör. Det har man ändå nu till slut gjort och tillsatt utredningen. Jag är säker på att vi egentligen vill samma sak och att det kommer att komma ut någonting gott av det till slut. 127 (MP): I 2 § högskolelagen står att lärosätena ska ”samverka med det omgivande samhället” och att de ska verka för att forskningsresultaten vid högskolorna ”kommer till nytta”. Det står också i samma paragraf att utbildningen vid lärosätena ska vila på vetenskaplig grund. I paragrafen därefter, 3 §, står att det ska finnas ett nära samband mellan forskning och utbildning. Den mest uppenbara nyttan med att bedriva forskning vid lärosätena är att kunna utbilda studenter på vetenskaplig grund. Jag tycker ofta att vi glömmer den aspekten när vi talar om nyttiggörande. Om behovet av ett breddat samverkansbegrepp som kom – Humtank är en tankesmedja som drivs av lärosätena – framgår att lärosätena inte i tillräckligt hög grad lyfter fram humaniora i vare sig samverkan eller nyttogörandet. Det är de två delarna i portalparagrafen i högskolelagen. Det tycker jag också är värt att lyfta fram. Rapporten visar att de humanvetenskapliga forskarna både samverkar och bidrar i hög grad till samhällets nytta. I den forskningsproposition som kom 2016, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, anges ett antal utpekade samhällsutmaningar. Nyttan med forskningen är att bidra med kunskap för att möta de samhällsutmaningarna. om holding-bolag vid universitet och högskolor Det är tre sätt att se på det här med nyttiggörande av forskning. Det handlar om att vara forskningsnära, det handlar om utbildning och humaniorans roll och det handlar om att möta samhällsutmaningen. Men den kommersiella nyttan av den forskning som bedrivs på landets lärosäten är ytterligare en aspekt som är viktig och central för varför vi har forskning av hög kvalitet och att är en av världens främsta forsknings- och innovationsnationer och en framstående kunskapsnation. Det vi diskuterar är en rapport från om holdingbolag vid lärosätena. Holdingbolagen är, som vi har hört tidigare, en del av det offentliga innovationsstödet. De verkar nära lärosätena för att nyttiggöra den universitetsbaserade forskningen för framför allt den kommersiella marknaden. De fungerar som ett slags brygga för att kommersialisera forskningen. De verkar då till nytta och är oerhört viktiga för svensk innovationsdriven industri, för företagandet och entreprenörskapet i , men också för forskningen vid lärosätena, såklart. Vi har 18 holdingbolag som är knutna var och ett till olika lärosäten. har granskat 17 av dem. Den har ställt frågor om styrningen från regeringens sida, om lärosätena har drivit bolagen på ett bra sätt och om holdingbolagen investerar så som har beslutat att de ska göra. pekar på en rad problem och riktar rekommendationer både till regeringen och till lärosätena. , , har också utredning om innovationsstödet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta, som vi har hört om tidigare, kommit. Utredaren instämmer i stort med Riksrevi-sionen och landar i liknande slutsatser. Det är rimligt, herr talman, att regeringen åtgärdar de här bristerna. Så är det absolut, och vi är ense om det – det vill jag nog hävda. Flera åtgärder har också, som vi har hört tidigare, redan vidtagits. Det framgår även av regeringens svar på rapporten. utredning ska nu ut på remiss – sådana är signalerna från departementet – och vi inväntar helt enkelt remissvaren. Holdingbolagen är en viktig verksamhet, och de ska självklart styras och fungera på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Försörjningskravet för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen betänkande 2020/21:SfU12 Försörjningskravet för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen Försörjningskravet för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 128 (S): har verkligen en rad olika intressanta ämnen på sitt bord. är vi här för att debattera ett, eller egentligen fyra, av dem. Men vi börjar med detta. Försörjningskravet för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen heter det betänkande som också kallas för SfU12. För ganska precis sedan fick vi i utskottet veta att det här utskottsinitiativet var på väg, och i förrgår fick vi veta att det skulle debatteras här i kammare . Det här kanske man inte tror, herr talman, ute i , eller för den delen ute i världen, men emellanåt är beslutsprocessen väldigt snabb och överraskande, vilket i sig kan vara överraskande. Vi har en utskottsmajoritet som består av , , i den här frågan, och det betyder alltså att jag som socialdemokrat står här för att yrka bifall till vår reservation. Jag vill också yrka avslag på utskottets förslag om tillkännagivande. har i tillfälliga lagen gett regeringen ett bemyndigande att med stöd av den sjunde paragrafen i regeringsformens åttonde kapitel meddela närmare föreskrifter om försörjningsförmåga vid prövningen av rätten till permanent uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen. Vi står bakom regeringens rätt att på ett snabbt och effektivt sätt mildra pandemins effekter för utsatta grupper genom att besluta om förordningsförändringar. Utbrottet av covid-19 har lett till ett skärpt arbetsmarknadsläge med stigande arbetslöshet som följd, inte minst inom hotell- och restaurangbranschen, där många nyanlända får sin första anställning. Det kan därmed antas ha blivit väsentligt svårare än tidigare för de personer som omfattas av tillfälliga lagen att få en anställning, vilket innebär att fler utlänningar än under normala omständigheter kan komma att få avslag på sin ansökan om permanent uppehållstillstånd enligt just tillfälliga lagen. För att mildra konsekvenserna av pandemin för denna grupp är det enligt vår mening angeläget att kravet på tidsbegränsade anställningars varaktighet vid prövningen av rätten till permanent uppehållstillstånd ändras. Med hänsyn till att har gett regeringen det aktuella bemyndigandet är det naturligt att detta görs på förordningsnivå. Mot denna bakgrund anser vi att inte bör göra ett tillkännagivande vad gäller föreskrifter om försörjningsförmåga för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen. Att skriva anföranden till debatter är inte det lättaste. Vad ska man ta med? Vad ska man utelämna? Medan jag skrev på detta funderade jag på att nämna något om alla de orimliga anställningsformer som finns på den svenska arbetsmarknaden och som i det här fallet blir så tydliga. Det blir tydligt att de är otrygga och inte rimliga i en välfärdsstat. Men vi är inte här för att diskutera frågor som berör arbetsmarknaden direkt utan vad som är rimligt att vänta sig av just förordningsförändringar. Förordningsförändringen i just den här frågan handlar om vilken form av anställning som kan anses vara varaktig och i vilken mån en tillfällig anställning kan anses vara det. Försörjningskravet för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen Jag lämnar dock den diskussionen därhän och nöjer mig med att konstatera att jag fortfarande, och , håller med mitt parti samt och och yrkar bifall till vår reservation samt avslag på utskottets förslag om tillkännagivande. 129 (V): Sedan pandemin drabbade har breda politiska samarbeten ingåtts för att människor i vårt samhälle ska drabbas så lite som möjligt. Vår samhällsgemenskap behöver visa uthållighet och styrka i att skapa trygghet för dem av oss som behöver det oavsett om det gäller omvårdnad i det akuta insjuknandet, att hindra smittspridning eller att hantera de många ekonomiska och strukturella konsekvenser en pandemi leder till. Vi ska ta oss igenom detta tillsammans. Vi har gjort ändringar i a-kassa och i sjukförsäkring, och vi har gett omfattande stöd till näringslivet. Det är därför helt rimligt att man även gör ändringar på migrationsområdet när människor drabbas av arbetslöshet och oförutsägbarhet i pandemins spår. Partier har under den här resans gång fått böja sig från sina invanda positioner. Som alla kriser slår pandemin hårdast mot dem som redan är utsatta, de med små eller inga marginaler. En av dessa grupper är de som är nyanlända till , och då även de barn och unga som kommit till utan föräldrar för att söka skydd undan krig och förföljelse. Vi kommer kanske här i kammaren att höra riksdagsledamöter kalla barn och unga som har sökt asyl i utan föräldrar för ”vuxna män utan asylskäl”. Att en lögn upprepas ofta gör den inte sann. Men tyvärr får den fäste. Vi hör detta allt oftare. Jag vill därför , en gång för alla, vända mig skarpt mot den beskrivningen. Majoriteten av de ensamkommande kom till som barn och sökte skydd här undan krig, förföljelse och förtryck. När migrationspolitiken stramades åt lovade statsministern att barn skulle undantas. Men så blev det inte. Det löftet bröts. ändrade sin praxis med följden att 18-årsdagen betydde utvisning för många i gruppen. En dom från Migrationsöverdomstolen slog fast att en stor del av dem som var skulle bedömas som alternativt skyddsbehövande och få uppehållstillstånd. Men de långa handläggningstiderna och de rättsosäkra åldersbedömningarna gjorde att många hann fylla innan beslutet fattades eller skrevs upp i ålder. Cirkeln var sluten. Genom denna Kafkalika situation har barn de facto fråntagits sin asylrätt. Att de nu är vuxna gör inte denna orättvisa mindre allvarlig. Det finns ett politiskt ansvar i detta som väger tungt och som man inte kan komma undan genom att nu ständigt upprepa lögner om den grupp som utsatts för orättvisan. hade allra helst sett en helhetslösning med permanenta uppehållstillstånd för de ensamkommande. Det hade varit det bästa, enklaste och mest realistiska – både för de barn och unga som drabbats av de orimliga turer jag nu nämnt och även för vårt samhälle i stort. Inget blir bättre av att nya grupper barn och unga ständigt hamnar utanför samhällets skyddsnät. De blir lätta måltavlor för utnyttjande som billig arbetskraft eller för att dras in i kriminell verksamhet. Det borde även partier som ständigt pratar om skuggsamhället begripa. Försörjningskravet för uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen Tyvärr blev det inte en sådan helhetslösning som hade önskat. I stället skulle en del av de unga få en ny möjlighet genom nya gymnasielagen. Lagen var dock så dåligt konstruerad att det var uppenbart att ovisshet och oro skulle kvarstå och att det dessutom fanns stor risk för utnyttjande och utsatthet i lagens spår. såg bristerna och försökte åtgärda dem. Regeringen var tyvärr inte intresserad, och lever många unga med konsekvenserna. När pandemin nu orsakat en omfattande ekonomisk kris riskerar de ensamkommande som klarat av att ta sig igenom gymnasielagens nålsöga återigen att drabbas. Efter avklarade gymnasiestudier har man på sig att skaffa jobb, ett jobb som dessutom ska ha en så kallad varaktighet . Även i vanliga fall är det extremt svårt. Trygga jobb att tyvärr inget att räkna med för unga på svensk arbetsmarknad . I dessa tider, när pandemin slagit till, är det ännu värre. menar att möjligheten till uppehållstillstånd och rätten att leva med sin familj ska vara rättvis och förutsägbar. Det ska inte vara de skiftande konjunkturerna som bestämmer. Rätten att leva med sin familj ska inte heller vara en klassfråga. kommer dessa frågor att avgöras. Vi kommer att diskutera dem när ska ta ställning till hur framtidens migrationspolitik ska se ut när begränsningslagen upphör. Vi kommer att få diskutera det här mycket mer.