prot · H70990 · 2020-03-19 00:00:00 — Flödet fungerar fortsättningsvis, och vi har i grunden en bra livsmedelsförsörjning. Den här situationen har inte påverkat detta. Med det sagt följer vi ändå detta noga; vi måste se om vi kommer att få någon sådan brist. Men det har vi inte, och jag vill uppmana människor att ändå behålla lugnet. Det finns ingen anledning att panikbunkra lager av livsmedel. Däremot ska man ha det som myndigheterna ändå rekommenderar, men det är något helt annat. Stöd till regionala flygplatser 63 (M): Vi ska vara rädda om våra äldre och svaga i denna kris, men vi ska också arbeta för våra barn för att bygga starkt igen. De regionala och kommunala flygplatserna stänger nu ned linjetrafiken en efter en. Min fina och välskötta flygplats i gör det nu . De regionala flygplatserna är viktiga för arbetsmarknaden men också för totalförsvaret. Brand- och ambulansflyg och försvarets flyg måste kunna verka över hela . De regionala flygplatserna måste vara uthålliga under krisen. Jag vill därför fråga statsministern: Vad kan vi tillsammans göra för att ge flygplatser stöd? Kan vi till exempel villkora flygbolagens stöd för att de ska återupprätta linjerna över hela ? Och kan statsministern svara på om reglerna för tillfällig permittering kanske också kan gälla kommunala bolag? 64 Statsminister (S): När det gäller den sista frågan tror jag att diskussionen redan är igång. Jag är inte helt säker, men jag tror att jag har hört att det pågår en diskussion. Det är helt rätt: Vi ser att hela transportsektorn, inte minst flyget, drabbas oerhört hårt, och det går fort. Persontrafik, taxirörelser och färjetrafik drabbas. Ansvarigt statsråd – infrastrukturministern – har en diskussion med branschen och sektorn om vad som kan komma att behövas för de olika delarna. Det ser lite olika ut även inom transportsektorn. Återigen: Regeringen börjar inte med att utesluta åtgärder, utan det är bättre att börja titta brett på vad som kan komma att behöva göras och att göra detta i dialog med sektorn så att vi vet att vi träffar rätt. En sak som vi följer noga är att ha en dialog med dem som faktiskt är berörda. Då vet vi att det träffar rätt. Vi ska inte börja med att utesluta något. Betydelsen av flygplatser är vi fullt medvetna om. 65 (SD): sa statsministerns ministerkollega att det inte är aktuellt för att stänga sin gräns. Som med så mycket annat för regeringen kom man dock snabbt att behöva ändra sig, och när EU fattade beslut om inreseförbud till unionen följde efter. Inreseförbudet berör dock inte asylinvandringen, vilken är menad att fortsätta som vanligt. I går, dagen efter att inreseförbudet förkunnades, ansökte 79 personer om asyl i . Bland dem var den största gruppen medborgare i det hårt coronadrabbade landet . Med anledning av detta vill jag fråga statsministern: han att framöver begränsa asylinvandringen till med anledning av ? 66 Statsminister (S): När det gäller att stänga gränsen var det faktiskt så att vi inte följde efter, utan vi är en del av beslutet. Detta måste varje nation fatta beslut om. Det handlar om den yttre gränsen. Egentligen omfattas hela EES-området, för att se till att det har bättre bevakning och också för att det ska fungera bättre inom hela EES, för det har vi för mycket problem med. Det var alltså ett sätt att hantera detta. I detta ingår undantag som man gör för medborgare som kanske bor i ett tredjeland och som vill komma in eller för familjemedlemmar eller vad det nu kan vara och andra undantag. Alla EU-länder står gemensamt upp för rätten att söka asyl. Den finns kvar, och det är detta som gäller. 67 (M): I dessa coronatider ersätts många fysiska arbetsmöten med digitala sådana. Detta gäller även viktiga sjukvårdsinsatser. Regeringen har aviserat 650 miljoner till bredbandsutbyggnad på landsbygden. 136 miljoner kommer att utlysas . Endast fyra regioner kommer att kunna ta del av dessa pengar . Region ingår inte bland dessa fyra regioner, och länet skiljer sig från andra glesbygdslän genom att människor bor utspridda över hela regionen och att kommersiella aktörer ofta är ointresserade av att bygga bredband utan stöd från samhället. menar att det behövs 22 miljarder för att nå regeringens bredbandsmål och att 650 miljoner inte är tillräckligt. Min fråga till statsministern är: Hur avser statsministern att agera för att nå regeringens bredbandsmål även i de glesaste delarna av landet? 68 Statsminister (S): Just utbyggnad av bredband är en viktig del i att se till att hela landet kan verka och, som jag brukar säga, inte bara överleva utan också växa och utvecklas. Det är därför stödet till bredband har höjts. visar det sig att en del av aktörerna inte har levererat vad de skulle. Det har tagit , och därför kommer det nu att ställas högre krav när stöd beviljas på att man ska leverera inom . Det är så vi måste gå vidare. Jag kan inte föregripa budgetbehandlingen. Detta kommer att finnas med i den kommande budgetpropositionen, men jag tänker inte föregripa den. Vi tänker stå upp för de uppsatta målen. Detta kommer att vara avgörande för utvecklingen av olika landsdelar. Man ska ha möjlighet till bredband och bra uppkoppling. Insatser för människor med osäkra anställningar 69 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, statsministern och regeringen, för insatserna i denna svåra tid! Coronaviruset och åtgärderna för att förhindra spridningen slår stenhårt mot arbetare. Många varslas nu om uppsägning, och andra kommer att få gå ned i lön. Särskilt hårt drabbas alla med osäkra anställningar och frilansare. Många av dem kanske står helt utan försörjning snart. Min fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att stödja dem som har osäkra anställningar i detta svåra läge? Ser regeringen behov av särskilda åtgärder för denna grupp? Och slutligen: Vill statsministern i solidaritet med löntagare sätta ned statsrådens och riksdagsledamöternas arvode till ett prisbasbelopp och låta överskottet gå till insatser för att hjälpa dem som är i särskilt behov av stöd till följd av coronautbrottet? 70 Statsminister (S): Det är helt rätt. Det är en tuff tid för många löntagare. Därför vill vi agera så snabbt som möjligt för att kunna ge ett så positivt besked som möjligt till många löntagare. Jag blir därför glad när jag hör rapporterna om avtal som sluts för att kunna implementera korttidspermitteringarna. Man säger att vi räddar tiotusentals jobb genom detta, och det är bra. Som jag sa till har inte alla samma trygghetssystem, inte minst beroende på att det är olika anställningsformer som gäller. Då måste vi tänka på dem som har det svårast även när det är en vanlig situation. De riskerar att råka ännu mer illa ut vid den här typen av kriser. Vi ser därför över hur vi exempelvis kan vidga olika typer av stödsystem så att de kommer dessa människor till del. Borttagande av undantag för enmansföretag 71 (M): Jag tackar statsministern för att han kommer hit och svarar på våra frågor i den tid som vi nu befinner oss i. Det är många företag som tacksamt tar emot det stödpaket som regeringen ska besluta om. Men det finns en grupp som är lite oroliga, och det är de som har familjeföretag eller enmansföretag. En viktig del i stödpaketet till företag handlar om korttidspermitteringar. Jag sitter i trafikutskottet, och det är många företag inom transportbranschen som bedrivs som små familjeföretag eller enmansföretag. De är undantagna i lagen om korttidsarbete. Min fråga till statsministern är: Är regeringen beredd att ändra på undantaget så att även de minsta företagen får möjlighet att ta del av stödet? 72 Statsminister (S): Som jag sa tidigare införde vi de generella stöden först därför att de behövde komma på plats snabbt. Då kan vi rädda tiotusentals jobb. Därutöver måste vi dels titta sektor för sektor på vad som mer behöver göras, för det ser olika ut i näringslivet, dels titta på de grupper som inte träffas av skyddet och vad som mer behöver göras för dem. Detta arbete pågår så att alla kan få ett hyggligt skydd under denna tuffa tid. Detta kommer att kräva en översyn av regelverk och en beredskap så att vi tillfälligt kan ändra regelverken för att hantera situationen. Denna översyn pågår alltså. Jag kan inte ge ett detaljerat besked om vad det kan komma att bli, men det är många människor som drabbas om vi inte är beredda att göra detta. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. § 8 (forts. från § 6) Högskolan (forts. UbU15) 73 (L): Jag vill i likhet med vad min kollega, , tidigare gjorde rikta mig till alla studenter och lärare på högskolor och universitet runt om i . Ni är verkligen helt fantastiska som arbetar vidare men på ett annat sätt under de extraordinära omständigheter som vi befinner oss i just . Jag vill också säga något till dig som är student på ett program och inte vet hur det blir med praktik och med lärare som är ovana vid att hantera distansundervisning på digitala plattformar. Det är svårt och osäkert just . Men vårt samhälle har visat att vi klarar av stora påfrestningar, och vi kommer att klara av även denna. Vi kommer dock att behöva bepansra oss med både tålamod och flexibilitet inför kommande månader. Arbetet med forskningspropositionen fortgår , där Liberalerna deltar i samtal med regeringen kring utformningen av kommande proposition. ska fortsatt vara en stark, och inte bara stark utan en av de mest framgångsrika nationerna inom forskning, utveckling och innovation. Jag skulle vilja säga några ord generellt, och det handlar främst om Liberalernas syn på kvalitet. Vi vill stärka kvaliteten ytterligare genom hela utbildningskedjan, från ungdomsskola till högskola och forskning. De högskoleutbildningar eller kurser som inte klarar kvalitetsmåtten kan inte fortsätta. Vi är skyldiga dagens och morgondagens studenter att de utbildningar som de väljer att läsa är högkvalitativa och väl rustade för arbetsmarknaden. Jag yrkar bifall till Liberalernas reservation 21, som rör utökade forskningsmöjligheter för lärarstudenter. Vi kommer med envishet att fortsätta kalla läraryrket för viktigaste yrke. Men då behövs det också utökade forskningsmöjligheter för lärarstudenter. Läraryrket är inget statiskt yrke, utan det behöver också utvecklas. Resurserna för detta ligger på en mycket låg nivå och skulle inom en framtid behöva öka. En annan del av lärarutbildningen, och med den läraryrket, som behöver utvecklas mer är internationaliseringen. Det är en aspekt som vi ofta och gärna talar om och utreder i generella termer. Men faktum är att lärarutbildningen är den utbildning i som har lägst andel internationella kontakter, studenter och utbyten. Lärarutbildningen bör uppmuntras så att internationaliseringen ökar. Jag skulle återigen vilja rikta ett varmt tack till lärare och studenter på högskolor och universitet. 74 (S): Även jag vill inleda med att tacka sektorn för ett mycket gott omställningsarbete som vi ser just . är i ett särskilt läge, och det påverkar såklart även denna debatt och kanske också lusten att debattera saker som kan verka lite futtiga i sammanhanget, vilket de såklart inte är. Men just finns det andra saker som kommer först. Jag tänker fokusera på några saker som är särskilt viktiga för oss socialdemokrater. Det handlar om utbildning som ett verktyg för att möta de samhällsutmaningar som vi står inför men också som ett verktyg för att stärka människors frihet. Utbildning kan vara så mycket. Men just nu fokuserar vi på den högre utbildningen. Som socialdemokrat är jag glad och stolt över att mitt parti har varit drivande och en viktig del i utbyggnaden av den högre utbildningen och också möjliggjort för ökad frihet och nya livschanser för så många fler. Men vi har mycket kvar att göra. Snedrekryteringen till högre utbildning är fortfarande stor. De som från sina hem har traditionen att plugga vidare, och alltså vet hur man gör, söker sig till högre utbildning. De som inte vet söker inte ens, och allra minst representation ser vi bland män med arbetarklassbakgrund. Det duger inte. Breddad rekrytering kommer därför alltid att vara en av mina allra viktigaste frågor att driva. Jag, som själv var den första i min släkt att ta en akademisk examen, vet också att det är ganska enkelt att lära sig koderna. Det är inte så svårt när man väl har börjat. Och man har faktiskt något viktigt att tillföra när man kommer från en underrepresenterad grupp. Det är därför alltid värt att kämpa för breddad rekrytering. talar vi mycket om digitala möten och digitala verktyg. Jag har tagit båda mina examina via distansutbildning, och jag känner: Yes, äntligen händer det någonting, även om det händer i en krissituation. Jag har tjatat om detta . Det är så viktigt att man inte ska behöva flytta för att delta i högre utbildning. Risken är nämligen stor att man då inte kommer tillbaka hem där man bodde. Jag och många med mig är bevis på att det går att plugga på distans och bo kvar där man bor. Det är viktigt om hela ska leva. Särskilt viktigt är det för våra professionsutbildningar, till exempel lärare, sjuksköterska med flera. Vi kommer att ha stora behov av välfärdsyrken med högre utbildningsnivå i hela landet. Därför måste också utbildningen hänga med och erbjudas på ett sådant sätt att människor kan bo och leva i hela landet. Det är just det som vi ser att de gör just . Men vi ska inte bara utbilda till jobb. Utbildning höjer också bildningsnivån i vårt samhälle och stärker på så sätt demokratin, som vi måste försvara . Bildning har ett egenvärde för att jag som individ ska förstå mig själv och min omvärld. Det är alltid viktigt, men kanske än mer viktigt när vi ser att både människovärdet och demokratin på sina håll faktiskt ifrågasätts. Den högre utbildningen är en bärande stomme i vårt gemensamma samhällsbygge. Det är en investering som har lönat sig väl. Vårt land är ett av världens mest innovativa länder. Om det hade varit som vanligt hade jag sagt att arbetslösheten är låg och att vår ekonomi är god. Det är den just . Men det som händer i vårt land och i vår omvärld påverkar just nu och kommer att påverka både ekonomin och arbetslösheten till det sämre. Världen har enats om att uppfylla FN:s 17 hållbarhetsmål. Jag menar att detta arbete måste genomsyra allt vi gör, inte minst som verktyg för att arbeta för ökad jämlikhet och god hälsa för alla. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 75 (MP): Landets lärosäten håller stängt. Det var som ministern för högre utbildning och forskning meddelade att uppmanar och högskolor att avbryta all campusundervisning med coronaspridningen som orsak. Beredskap för att övergå till undervisning på distans via digitala plattformar finns på lärosätena. och högskolor, bland annat universiteten i , och men också högskolorna i , och , hade redan innan beskedet kom aviserat att de var beredda att gå över till digital undervisning eller hade redan gjort det. Det här är en extrem situation med mer än 400 000 studenter som påverkas. Oron för den egna ekonomin, om min utbildning läggs ned, har hanterats på ett bra sätt i ett tidigt skede av regeringen. Studenter ska få behålla de studiestöd som är beslutade. Återbetalningskrav ska inte skickas till studenter som blir av med sina utbildningsplatser. Vi har också fått veta att det antal veckor eller terminer som varje student har rätt att få studiemedel inte ska påverkas negativt om en utbildning läggs ned. Självklart kvarstår dock oron för den egna utbildningen och utbildningens kvalitet. Det är något som lärosätena, institutionerna och de kursansvariga på varje institution kommer att få jobba med . Men beskedet så här långt är att det ska finnas beredskap. Studenterna ska nu i lugn och ro kunna fokusera på sina fortsatta studier. Detta är en viktig princip, inte bara i tider av kris utan också i mer normala tider. Alla ska ha rätt till utbildning och ha reella möjligheter till högre utbildning. Det är något som regeringen och har drivit och som vi prioriterar. Vi ska bygga bort strukturella hinder och öka möjligheterna. Vi gör det genom aktiv politik för breddad rekrytering. Hela landet ska med. Vi har lärosäten från norr till söder. Men vi bygger också ut distansundervisningen och pedagogiken kring distansundervisningen. Utbyggnaden av antalet platser i den högre utbildningen fortsätter. Förra mandatperioden höjde studiemedlen. Studentbostäderna fortsätter nu också att byggas ut i en ganska hög takt. I min egen valkrets och hemkommun, , pågår nu en rad stora byggprojekt, ofta med över 100 nya studentlägenheter i varje, och inte minst i det nya Campus som invigs i etapper och som ska ge runt 1 000 nya studentlägenheter i närtid. På så vis sänker vi trösklarna till den högre utbildningen och skapar möjligheter. Det är naturligtvis oerhört viktigt att kvaliteten på utbildningarna följer med. Här finns det inga genvägar. Inga nya platser ska vara ofinansierade. Tvärtom behövs i flera ämnen, inte minst inom humaniora och samhällsvetenskap, fler lärarledda lektioner. Studenterna behöver tillgång till lärarna i större utsträckning än vad de har . Här har vi tyvärr nu sett en urholkning av de ekonomiska förutsättningarna att bedriva utbildningar och planera och ge kurser med hög kvalitet för studenterna. Vi behöver få upp medelstilldelningen till de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena för att trygga kvaliteten i utbildningarna. Jag skulle också vilja säga några ord om den motion som jag själv har skrivit och som finns med i underlaget till betänkandet. Det är motion nr 1512, som handlar om studenters psykosociala hälsa och arbetsmiljö. Det jag efterfrågar där är dels en nationell kartläggning av våra studenters psykiska hälsa, dels ett förtydligande av studenthälsans uppdrag så att den blir likvärdig och fungerar på liknande sätt på alla våra lärosäten, för så är det tyvärr inte . Jag skriver också om att studenternas möjlighet till sjukskrivning och rehabilitering behöver bli bättre. Studenter är en grupp som tyvärr mår rätt dåligt, sett över hela gruppen. Vi vet att studenter har en högre grad av psykisk ohälsa än motsvarande åldersgrupper bland den arbetande befolkningen. Det finns säkert flera orsaker till det, orsaker som bör kunna åtgärdas. Men vi behöver veta mer, få ett bättre kunskapsunderlag för att kunna sätta in rätt åtgärder. Jag kommer inte att yrka bifall till motionen. Jag behöver inte göra det, för regeringen har sedan jag skrev motionen gjort en hel del. CSN fick ett uppdrag av regeringen att särskilt fokusera på studenternas psykiska hälsa. fick UKÄ, , i uppdrag att kartlägga likvärdigheten i studenthälsan vid landets lärosäten. Det är bra åtgärder så här långt. väntar vi på resultaten och får sedan se hur vi ska gå vidare utifrån dem, för den psykiska ohälsan behöver verkligen mötas och bemötas . Det gäller inte bara studenter, även om de är en riskgrupp eller vad man nu ska kalla det. Det här är också en fråga som berör ganska många av utskott. Också lärarnas och forskarnas situation och arbetssituation behöver adresseras på något sätt. Våra lärosäten är inte speciellt bra arbetsgivare, tyvärr. Andelen tillsvidareanställningar, korttidsanställningar och deltider är alldeles för stor. Man kan gå genom ett helt forskarliv utan fast anställning med staplade visstider, vikariat, tillfälliga stipendier och anslag. Det är inte en bra situation. Jag tror att det är viktigt att vi höjer basanslagen. Men då måste de resurserna gå till anställningstrygghet, inte i första hand till höjda forskningsanslag till redan etablerade forskare. Grundforskningen ska också fortsättningsvis till stor del komma via forskningsråden. Det tror jag är viktigt, i alla fall när vi talar om den statliga delen av finansieringen. Slutligen vill jag säga något ytterligare om humanioran. Den behövs för att ifrågasätta och för att analysera vår historia och vår samtid – viktigt inte minst i tider av kris som vi befinner oss i just . Humanioran behövs för att skapa motståndskraftiga, resilienta samhällen som kan stå pall när strukturer hotas, när demokratin hotas. Den behövs för att ställa de nya och relevanta forskningsfrågorna och naturligtvis mycket annat. Som jag nämnde har anslagen till humaniora urholkats . Det finns en utbredd okunskap om och till viss del också oförståelse för betydelsen av humaniora. Det behöver vi komma bort ifrån. Vi behöver bygga en starkare plattform för humanioran på våra lärosäten vad gäller både forskning och utbildning. Intresset finns och studenterna finns, och de är intresserade, så låt oss bara göra det. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 76 (V): Egentligen är det min kollega som brukar företräda oss i de här frågorna, men jag ersätter henne under den här debatten. och regeringen har, precis som nämnts tidigare, uppmanat lärosätena att gå över till distansundervisning för att undvika en snabb spridning av coronaviruset. Men som vi arbetar med de akuta åtgärderna måste vi se framåt för att förbättra för högskolorna och den högre utbildningen framöver. Det kommer också efter som vi behöver tänka på. En del av dem som studerar på våra lärosäten kommer från länder utanför EU och EES-området. Sedan införde avgifter för dessa är det bara de som kommer från familjer med ekonomiska resurser som kan studera här. anser att det är positivt att studenter från hela världen kan komma till för att studera. Det berikar den svenska högskolan och bidrar till höjd kvalitet. Sedan avgifterna infördes har vi sett en kraftig minskning av antalet utländska studenter, även om det har börjat öka något igen, troligen beroende på den just nu låga kronkursen. När en student betalar en avgift och därmed kan sägas köpa sig en utbildning på marknaden förekommer det att hen inte är nöjd med sin utbildning i och vill ha pengarna tillbaka. En dom från säger också att studenter som betalar en avgift ska få avgiften tillbaka om undervisningen anses vara undermålig. anser att studieavgifterna bör tas bort och har därför föreslagit att en utredning ska tillsättas. Uppdraget ska vara att föreslå på vilket sätt avgifterna för utomeuropeiska studenter ska kunna tas bort. Studenter med funktionsnedsättning är mindre nöjda med sin utbildning, har en mer negativ upplevelse av studierna och känner sig mindre hemma i högskolemiljöer än övriga studenter. Det visar en rapport från UHR, Universitets- och högskolerådet. Många lärosäten har utsett samordnare för tillgänglighetsarbetet och arbetar med att förebygga och undanröja både fysiska och ekonomiska hinder. Men andelen lärosäten som har handlingsplaner har tyvärr minskat. En annan viktig del är tillgången till pedagogiskt stöd av god kvalitet. Pedagogiskt stöd kan handla om bland annat anpassad examination, extra handledning, tolkning eller litteratur på anpassat medium. Det hotas nu också på grund av resursbrist. I samband med budgeten lade fram förslag om att lägga ytterligare per student. Det skulle ge högskolan ytterligare resurser för att öka stödet till studenter med funktionsnedsättning. Med anledning av det vill jag yrka bifall till reservation 12, som innehåller förslag för studenter med funktionsnedsättning och förslag om studieavgiften och dolda kostnader – allt för en högskola för alla! avslutades uppdraget Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet. , som hade ansvaret, bedömde att en eventuell fortsättning av uppdraget efter 2019 kunde vara avgörande för huruvida arbetet med jämställdhetsintegrering skulle avstanna eller inte. menar att jämställdhetsarbetet är en viktig del av en högskola för alla. Det är inte hållbart att kvinnor missgynnas. Därför har vi föreslagit att projektet i högskolor och universitet ska fortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU52 Extra ändringsbudget – Kreditgarantier till flygföretag med anledning av coronaviruset Kammaren biföll utskottets förslag.