prot · H70970 · 2020-02-06 00:00:00 — Det är det här jag är rädd för – att vi i kommer att säga nej till allt i all framtid. Dit vill inte jag komma. 30 Justitie- och migrationsminister (S): var det ju inte så att den här situationen uppkom därför att de här människorna gick under jorden. Det berodde i stället på att vi fick väldigt långa handläggningstider när det kom så många på en och samma gång 2015. Det här omfattar som sagt dem som kom före och fick vänta mer än 15 månader. är det sammanlagt 7 850 som har beviljats denna möjlighet. Å ena sidan säger att han träffar de här killarna och tjejerna, att han pratar samma språk som de och att de förstår varandra. Det är hårt arbetande människor, säger han, och de är väldigt högt motiverade. Å andra sidan säger han i nästa andetag: Fast det är orättvist att vi ger dem chansen, för de kommer inte att klara det. Jag har större förhoppningar än så. Jag tror nämligen att om man ger människor, särskilt tonåringar, en möjlighet att få denna utbildning och att etablera sig får de också en stark motivation. Jag tror som sagt att det kommer att gå bra för de allra flesta. Men för dem som inte når upp till kriterierna får vi helt enkelt göra ett återsändande; så är det bara. Det har vi också de praktiska möjligheterna att göra. Men det hänger naturligtvis på om det går bra eller dåligt för de här ungdomarna, och det hänger naturligtvis också på den allmänna ekonomiska utvecklingen i och hur ungdomsarbetslösheten utvecklar sig. Just nu har vi – och det har vi haft – ett starkt sug på arbetsmarknaden efter arbetskraft. Jag tror att vi har över 100 000 lediga jobb. Vi har en mycket bättre situation för ungdomar på arbetsmarknaden just . Jag tror att det har skett en halvering, nästan, av arbetslösheten bland ungdomar i regeringsställning. Om vi förmår att fortsätta hålla trycket på arbetsmarknaden på ett sådant sätt kommer naturligtvis möjligheterna också för den här gruppen att vara ännu bättre. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:251 om nyttjande av oseriös transportverksamhet 31 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlar transporter som följer gällande regelverk samt gentemot Postnords uppenbara brister i uppföljningsarbetet. Jag vill säga att jag naturligtvis utgår ifrån att bolag med statligt ägande följer lagar och regler. Därutöver ska bolag med statligt ägande enligt statens ägarpolicy agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. För staten som ägare är det av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar bland annat för en sund och säker arbetsmiljö samt goda och anständiga arbetsvillkor. Det är utgångspunkten för regeringens bolagsstyrning. Regeringen har haft en dialog med Postnord om utmaningarna i leverantörskedjan och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer. Detta följs löpande upp vid kontinuerliga ägarmöten, exempelvis vid den senaste ägardialogen . Därtill har regeringen tillsatt utredningen på arbetsrättsliga villkor vid inköp för bolag med statligt ägande (Ds 2019:25) som har föreslagit att bolag med statligt ägande ska säkerställa arbetsrättsliga villkor och krav på sina leverantörer. Regeringen arbetar vidare med förslaget och avser att återkomma i frågan . Det är viktigt att våra gemensamma bolag medverkar till en sjyst konkurrens och att svenska löntagares villkor inte försämras. 32 (SD): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Jag vill börja precis i slutet på det som statsrådet sa: Det är viktigt att våra gemensamma bolag medverkar till sjyst konkurrens och att svenska löntagare inte får sämre villkor. Det är oerhört viktigt. Och det är än viktigare för ett bolag som ägs av staten att man följer de regler som finns ute på arbetsmarknaden. I det här fallet var det inte svenska löntagare som satt i fordonen. För säkerhets skull, så att det inte blir några missförstånd, ska jag säga att vid de tre tillfällen som det aktuella åkeriet rapporterades var det inte transporter som utfördes åt just Postnord. Det var andra transportköpare. Men problemet är att Postnord nyttjar detta åkeri. blev förarna stoppade av polisen, som kunde konstatera att de inte följde reglerna om kör- och vilotider. Vid det tredje tillfället var det mer självmarkerande, för då hade föraren inte följt vägen vid en cirkulationsplats, utan han hade ställt sig mitt i rondellen. Där stod han, och man kan ju ana vad det berodde på. Problemet i just det fall som är aktuellt i denna interpellationsdebatt var att man körde på flera förarkort. Det här är ett jättebekymmer inom transportnäringen. Man har sitt ordinarie förarkort som man kör med , när trafikpolisen jobbar. Om man skulle bli stoppad kan man då påvisa att man har kört enligt bok. Vad som då inte framgår är att man har ett par tre förarkort till, som man kör med . I färdskrivaren står det också andra namn än just det man har vid kontrollen. Det var precis det som hände . Det som stör mig i detta – jag jobbar ju mycket med frågor om sjysta villkor inom transportnäringen – är att ett statligt bolag nyttjar den här typen av åkerier. Innan jag kom in i jobbade jag inom åkerinäringen, och jag kan säga att jag mer än en gång tog kontakt med mina gamla kollegor inom polisen och tipsade dem – stoppa nu de här transporterna; de kommer då och då vid de här platserna! Nästan alla gånger handlade det om uppdrag åt Postnord. Postnord har alltså varit på tapeten och i sökarljuset hos polisen. kom de här stoppen, och då kunde man konstatera just detta. Jag tycker att det är jättebra att vi sätter ljuset på det här, och jag hoppas innerligt att statsrådet tar med sig detta och verkligen styr mot att statliga bolag måste följa regelverket. Man måste upphandla transporter som är sjysta. Annars kommer vi aldrig att nå till det som sägs i sista meningen i statsrådets svar: ”Det är viktigt att våra gemensamma bolag medverkar till sjyst konkurrens och att svenska löntagare inte får sämre villkor.” Ska vi nå dit måste man vidta åtgärder vid sådana här tillfällen. 33 Näringsminister (S): Även jag hade ett liv före . Arbetslivsmässigt ägnade jag det åt att arbeta fackligt, just för att säkra i det fallet sjysta löner och villkor för medlemmarna. säger att det i detta fall inte var svenska löntagare. Nej, det är korrekt. Det är också korrekt att de då inte körde för Postnord. Men detta hänger ihop: Om vi inte har ordning och reda i detta, om bolag och företag – eller för delen enskilda näringsidkare och anställda – tillåts dumpa villkor eller agera bedrägligt, som i detta fall, är det klart att det också påverkar svenska löntagares löner och villkor på ett sätt som vi som socialdemokratiskt ledd regering absolut inte kan acceptera. I arbetarrörelsens hela historia har utgångspunkten varit rättvisa och sjysta villkor, både därför att det är sjyst för löntagare i allmänhet och därför att vi tror att det är bäst för vårt samhälle att vi håller ihop det. Mot den bakgrunden kan jag försäkra både , fru talman, och dem som tittar via tv att detta är någonting som vi kommer att fortsätta att jobba med. Vi ska göra detta gentemot den statliga bolagsportföljen, för det är viktigt. Där är som sagt min ambition att ytterligare förtydliga och skruva upp instruktionerna så att det inte ska råda något som helst tvivel om att det ska vara sjysta villkor när man är ute och upphandlar. Men det räcker inte. Vi är också en del av en omvärld och en union. Vi kommer också att fortsätta att driva på för att få skärpta regler över hela Europeiska unionen. Där pågår ett arbete som både regeringen och naturligtvis också en hel del av våra parlamentariker har varit involverade i. Det är tyvärr så att vi har sett ett antal exempel. De är ofta redan olagliga och av bedräglig karaktär, och det har vi polis och rättsväsen till att hantera. Men när det gäller uppföljning och regelverk kan jag försäkra både denna riksdag och dem som tittar via tv att detta kommer vi att fortsätta att arbeta med. En av de finaste sakerna med detta land är nämligen just att man som löntagare ska känna: Jag har ett arbete att göra, men jag ska också kunna bli behandlad på ett sjyst och rättvist sätt. Det arbetet kommer aldrig någonsin att bli klart. Det är därför den här regeringen har satt och kommer att fortsätta att sätta ljuset på det som inte fungerar. Även om man, som i det här fallet, kan påpeka att det inte handlar om svenska medborgare eller svenska löntagare hänger det ihop. Accepterar vi detta för utländska löntagare kommer det naturligtvis också att få smittoeffekter på den svenska arbetsmarknaden, och det kommer inte denna regering att acceptera. 34 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag vill hänga kvar vid den sista meningen i interpellationssvaret, för den är central i hela resonemanget – detta med att våra gemensamma bolag ska medverka till sjyst konkurrens. Det är jätteviktigt att staten föregår med gott exempel. Jag har varit uppe i åtskilliga debatter här i kammaren om den osunda konkurrensen och hur man utnyttjar människor på ett skamlöst sätt. Det är nämligen också det vi pratar om: Det är ren människohandel. Man köper bokstavligt talat människor. Detta är ett gissel för den seriösa åkerinäringen. Den seriösa åkerinäringen är inte bara svenska åkerier utan även utländska åkerier som finns på marknaden. Men den seriösa verksamheten klarar inte konkurrensen från dem som rundar lagstiftningen. För att belysa detta med exempel håller jag mig till de tidningsartiklar som satte ljuset på just det här åkeriet. En av förarna hade en sammanlagd körtid och utan godkänd vila. hade han en körperiod och . En annan hade kört i och . Man hittade en godkänd vila och . Detta är synnerligen allvarliga överträdelser. Det sätter inte bara konkurrensen ur spel; det utsätter också alla andra trafikanter för uppenbar livsfara när människor sitter bakom ratten och har kört i eller har haft en vila . Det stör mig oerhört mycket att ett statligt bolag köper tjänster från ett sådant här företag. Jag har kämpat för en sund åkerinäring, för att det sunda företagandet ska ha en rimlig chans att verka på marknaden och för att de anställda i dessa företag ska ha en trygg anställning. Sedan går utvecklingen i rakt motsatt riktning när man rundar hela lagstiftningen på det här viset. Att göra det är jätteenkelt. Jag brukar säga att det aldrig har varit så enkelt att fuska som . Jag lämnade trafikpolisen 2007, och då hade den digitala färdskrivaren varit i drift . hade man analoga diagramblad. Även om den tekniken var gammaldags vill jag hävda att det då var enklare för oss ute på vägen att slå hål på fusket. sätter man det i system, med flera förarkort eller med magneter som slår ut färdskrivaren. Då får vi de här effekterna. Om man följer upp sin verksamhet är det ganska enkelt: Bilen startar på det ena stället, och den kommer fram på det andra stället. Sträckan däremellan är så och så lång. Då borde rimligen körtiden vara så och så lång. Man kan alltså med ganska enkla medel följa upp och se om den transport som man har beställt har följt regelverket eller om det finns någonting som signalerar att det förekommer fusk i verksamheten. I så fall ska man som beställare vidta åtgärder – det finns nämligen också ett straffansvar här. 35 Näringsminister (S): Vi är helt överens om att vi behöver tydliga regler. Här har det också varit öppet, ska i ärlighetens namn sägas. Jag tror att det aldrig har gjorts så mycket som under den nuvarande regeringens tid när det gäller att skärpa regler, också på europeisk nivå – många av dessa transporter går ju över landsgränser – och för att ge polisen rimliga möjligheter och verktyg att stoppa dem som ägnar sig åt detta. Detta har vi gjort av flera skäl, bland annat av konkurrensskäl – det är viktigt att man inte driver på och försämrar villkoren. Inte minst säkerhetsaspekten i trafiken är lika viktig. Det ska också vara väldigt tydligt att det får konsekvenser när du agerar bedrägligt. Därutöver har vi, precis som jag sa, väldigt tydliga krav på de statliga bolagen när det gäller att de ska agera föredömligt. För att det över huvud taget inte ska råda något tvivel om att vi också ska ställa krav på att man upphandlar på arbetsrättsliga villkor, att det ska vara sjysta villkor, kommer vi att göra ytterligare förtydliganden i instruktionen. Det tycker jag är viktigt, och om detta råder inget som helst tvivel i den här regeringen. Jag vill ställa en fråga till . Jag lyssnar på , och det verkar som att han är väldigt engagerad och kunnig på det här området, så jag betvivlar inte hans engagemang. Men det är också vida känt att via har uttryckt sin önskan och sin dröm om att få bilda ett konservativt block tillsammans med och . Vi vet allihop att både moderater och kristdemokrater ofta är tveksamma till att ställa den här typen av krav. Inte minst i det arbete som pågår i Europeiska unionen och i parlamentet har man uttryckt tvivel gällande att till exempel ställa sig bakom de skärpta kraven som ska hjälpa till inom åkerinäringen. Då undrar man naturligtvis: Om den här drömmen om ett konservativt block skulle besannas och man får majoritet i denna riksdag är det då inte ganska stor risk att regelverket försämras för åkarna? Hur har man tänkt när det gäller det, ? Blir inte det som du säger, och som jag tycker låter bra, näst intill omöjligt att genomföra tillsammans med moderater och kristdemokrater som inte alls håller med i det här fallet? De som lyssnar på nu riskerar att bli ganska besvikna därför att man planerar för ett samarbete med partier som har en helt annan uppfattning. 36 (SD): Jag ska försöka lugna statsrådet lite grann och svara på frågan jag fick. Vi hade en debatt här i kammaren i går om trafikutskottets betänkande. Då var den här frågan uppe. Jag kan inte svara för , men jag kan i alla fall återspegla debatten lite grann. När det gäller omröstningen nere i EU kommer att rösta grönt för det förslag som finns, vilket betyder att den svenska representationen där nere kommer att ställa sig bakom en lagskärpning. Om man läser motionerna som kom in under allmänna motionstiden kan man notera att allt fler av partier går på den linje som jag själv förespråkar. Vi måste ha ordning och reda på våra vägar. Vi måste skydda det seriösa företagandet. De som arbetar och har sin försörjning inom transportnäringen måste kunna leva under sjysta villkor. Vi kan inte ha en ordning med människohandel och direkt slavarbete på våra vägar. Det måste vara sjysta villkor, och det ska få konsekvenser om man gör fel. Jag noterar att när det gäller affären med det här åkeriet har andra stora transportköpare avbrutit samarbetet, men Postnord har valt att inte göra det. Det tycker jag är mycket anmärkningsvärt. En hälsning som jag vill skicka med statsrådet är att det måste vara tydligt från staten, alltså ägaren av bolaget, att det inte går att acceptera det här förhållandet på något sätt, utan man måste hålla rent från den här typen av verksamhet. 37 Näringsminister (S): Det råder inget som helst tvivel om vad det är för krav som ska ställas. Det ska vara sjysta villkor för löntagarna och sjyst konkurrens – om du vinner affärer ska det vara för att du är duktigare och mer produktiv, inte för att du ägnar dig åt bedrägligt förfarande eller på annat sätt fuskar. Detta ska inte bara gälla inom landets gränser, för det här är branscher som åker över landsgränser – det hör ju till sakens natur. Det är därför vi driver på hårt för tydlig EU-reglering. Ja, där har det funnits tvivelsmål om var till exempel en del av högerpartierna står. Något tvivel finns inte när det gäller den nuvarande regeringen. Vi har gjort mer än vad någon regering någonsin har gjort för att se till att vi både har tydliga regler och att vi följer upp dem. Det räcker inte att bara ha tydliga regler, utan om man till exempel kommer på någon som bryter mot reglerna ska det vara lättare att till exempel klampa lastbilen så att det inte går att köra vidare som om ingenting har hänt. Vi kommer också att även i fortsättningen att föra en tydlig dialog med de statliga bolagen. Det är självklart att man ska följa lagar och förordningar, men man ska också vara ett föredöme när det gäller att upphandla så att vi kan garantera sjyst konkurrens och framför allt sjysta villkor för svenska löntagare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill hälsa statsråden varmt välkomna. Frågor besvaras av socialminister , försvarsminister , utbildningsminister och statsrådet . Socialministern besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 39 (M): Min fråga går till statsrådet . Det är ett välkänt faktum att vårdköerna har fördubblats under den här regeringens tid. Även köerna till barn- och ungdomspsykiatrin har ökat. De har tredubblats. Och ser vi att även cancerköerna ökar. Genom har vi fått fram siffror som regeringen borde ta på största allvar. Som exempel kan jag nämna att sex av tio kvinnor med bröstcancer tvingas vänta än föreskriven tid på sin operation. Fem av sex män med prostatacancer får inte heller sin strålbehandling . Det är helt oacceptabelt. Jag vill veta vilka ytterligare åtgärder regeringen avser att vidta för att korta köerna inom cancervården. 40 Socialminister (S): Tack, , för en otroligt viktig fråga! Det är något som regeringen har arbetat hårt med. Under det år som jag själv har varit socialminister har vi vidtagit ett flertal åtgärder. Vi har uppdaterat den kömiljard som inte var riktigt så verkningsfull som vi skulle önska. innefattar den såväl återbesök som primärvård. Den ger dessutom alla som förbättrar sina insatser en möjlighet att ta del av resurserna. Resurserna spelar roll. Det handlar också om satsningar när det gäller kompetens, inte minst specialistkompetens. Det vårdkompetensråd som finns från kommer att spela stor roll. Och det handlar om resurser i form av välfärdsmiljarder i överenskommelse mellan . Vi har också standardiserade vårdförlopp, som är ett väldigt bra sätt att arbeta. Det ska inte ses som utlovade väntetider utan som ett sätt att arbeta på ett liknande sätt runt om i landet, för att öka jämlikheten och för att öka överlevnaden i cancer. 41 (M): Jag noterar att statsrådet nämner både standardiserade vårdförlopp och kömiljard, vilket är positivt. Jag håller i min hand en debattartikel . Den är skriven av statsrådet tillsammans med . Den handlar om att alla cancerpatienter ska få påbörja sin behandling . Jag nämnde några exempel tidigare. Även tjocktarmscancer och cancer i urinblåsan är områden där köerna är långa. Står kvar vid sitt vallöfte som gavs ? 42 Socialminister (S): Jag står fast vid de vallöften vi gav. Jag fortsätter att säga i alla tänkbara sammanhang att människor har rätt till vård efter behov och vård som man inte behöver vänta på när man har behov. Jag vill gärna understryka att var ett sätt att verkligen vara ambitiös och visa att vi tar frågorna på allvar. Men de standardiserade vårdförloppen är egentligen mycket mer ambitiösa. Där handlar det inte om att vänta enligt en vårdgaranti, och kanske inte ens utan mycket mindre än så. De började införas . Vi har över 40 standardiserade vårdförlopp på plats, och allt fler utreds. Jag tror att det är positivt. 43 (SD): Jag skulle vilja ställa min fråga till socialminister . Coronavirusets framfart har oroat många. Även om viruset skulle visa sig vara kontrollerbart kan det vara en tidsfråga innan vi står inför en allvarligare epidemi. Vi har en svår situation i svensk hälso- och sjukvård med lägst antal vårdplatser i . När det gäller patienter med svårt smittsamma sjukdomar finns det dessutom just nu endast en högisoleringsenhet som är avsedd för ändamålet. Den tuffa situationen inom svensk sjukvård är en oroande faktor i sammanhanget, framför allt när det handlar om ett ökat vårdbehov. Ett ökat tryck på vården skulle bli mycket svårt att hantera vid en allvarlig epidemi. Med anledning av den rådande situationen inom svensk hälso- och sjukvård skulle jag vilja få svar på om socialministern anser att står väl förberett om en allvarlig epidemi bryter ut. 44 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Och tack för , då vi sågs i socialutskottet! Där hade vi en gedigen genomgång av den svenska krisberedskapen generellt och naturligtvis med fokus på just coronaviruset. Att vara beredd på en kris handlar om att vara beredd på olika scenarier. Statliga myndigheter har en roll; smittskyddsexperter har verkligen ett ansvar för att säkra smittskyddet i . Men smittskyddsläkarna i respektive region har också ett ansvar för att se till att sjukvården är . När det gäller den situation vi har kan man inte säga att det finns en särskild anspänning på vården. Men som säger gäller det att vara beredd på att situationen kan förändras. Det är ett arbete som man gör regionalt. Min bild är att vi är ett land som har en god infrastruktur och en väl förberedd hälso- och sjukvård. Men det är klart att om vi hamnar i en krissituation, där saker och ting verkligen inte är som utan om ett eventuellt utbrott skulle ske, krävs det att man gör omprioriteringar och är beredd att hantera den situationen. Min bild är att man är det. 45 (SD): Tack, socialministern, för svaret! Det är, trots det socialministern framför, svårt att se beredskap som tillräcklig. Dessutom har coronaviruset inte direkt prövat hälso- och sjukvårdens faktiska beredskap. Det finns betydligt fler delar i det förberedande arbetet som vi behöver utveckla. Därför vill jag avslutningsvis fråga socialministern om det finns planer på att se över beroende av utländska läkemedelsföretag, för att säkerställa att brist på läkemedel och vaccin inte blir ytterligare en riskfaktor i sammanhanget. 46 Socialminister (S): Frågan gled över till att handla lite mer om krisberedskap generellt, även när det gäller läkemedel. Det pågår en utredning, som ska lämnas över . Jag ser fram emot att diskutera innehållet i den med bland andra socialutskottets ledamöter. måste såklart se till att ha en beredskap. För hälso‑ och sjukvården är just frågan om pandemi och luftspridd virusinfektion ett sannolikt scenario som man måste vara förberedd på. Neuropsykiatriska diagnoser som hinder för utbildning 47 (C): Också min fråga går till socialminister . Allt fler barn och ungdomar men även vuxna får neuropsykiatriska diagnoser, däribland adhd och asperger. En diagnos kan för många innebära att man får bra stöd och hjälp och bra verktyg för att klara av att leva sitt liv med de svårigheter som det ibland kan innebära. har vi dock sett en ökning av personer som vill bli av med sina diagnoser i vuxen ålder, inte minst för att till exempel kunna göra lumpen eller söka till polisutbildningen. Utifrån område skulle jag vilja höra hur hon ser på att polisen och Försvarsmakten fortfarande i stor utsträckning utesluter personer med diagnos från att alls söka till utbildningar. 48 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag ska ärligt säga att det är en fråga som inte har uppmärksammats särskilt av undertecknad. Jag vet inte om försvarsministern känner igen det mer än jag gör. Uppdraget för bland annat hälso- och sjukvården och skolan är att se till att barn och unga får stöd och hjälp. Inte sällan krävs det just en diagnos. Jag tycker att det är olyckligt. Man bör kunna få stöd och insatser ändå. Om detta sedan följer med senare i livet och om det begränsar ens möjligheter är det olyckligt. Jag har inget svar på hur vi ska hantera den frågan, men jag är tacksam för att har lyft den. Vi får fortsätta med den typen av diskussioner. 49 (C):