prot · H70977 · 2020-02-19 00:00:00 — Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Det finns säkert många som tycker att det är märkligt att , kan enas i budgetfrågor. Det har de helt rätt i. Men att vi kunnat enas understryker bara hur djupt felkalibrerad och felprioriterad januaripartiernas ekonomiska politik är. Den är ett ambitiöst svar på frågor som ingen har ställt och en icke-lösning på de många problem som finns. Det finns många utmaningar och problem som vi politiker behöver ta tag i. Men några mål måste uppfyllas först: att det går att få vård , att skolan håller hög kvalitet och att de äldre som behöver plats på ett boende får det. De prioriteringar som borde ha gjorts ersattes av en överenskommelse med 73 punkter som fyra partier tvingat på varandra och som ingen egentligen vill ta ansvar för. Notan för detta politiska påtvingeri gick, bland annat, till välfärden. Och jag tror faktiskt att januaripartierna delvis har förstått detta själva, efter att finansutskottet påbörjade arbetet med den extra ändringsbudgeten som vi nu debatterar gick de fyra styrande partierna ut och aviserade nya pengar till välfärden – efter initiativet i finansutskottet och in på det nya året och det nya årets budget. Det måste väl ändå vara något slags rekord i hur snabbt det kan gå att underkänna den egna politiken. Tack vare agerandet i finansutskottet aviserade januaripartierna ett tillskott på 5 miljarder till välfärden, och tack vare att vi olika partier sinsemellan har kunnat komma samman och enas om ytterligare 2,5 miljarder tillförs nu totalt till välfärden. I sammanhanget har tillskottet dömts ut som för litet, småpengar sett till kommunernas totala verksamhet och som en droppe i havet. Jag tycker den kritiken är helt befängd. För det första handlar detta om att stärka upp kommunerna så att varsel och uppsägningar kan motverkas och att kommunerna i stället kan fokusera på att förbättra kvaliteten i kärnverksamheten. För det andra innebär varje miljard i tillskott resurser till ungefär 1 150 lärare eller 1 500 undersköterskor och för regionerna 440 sjuksköterskor. För en enskild kommun kan alltså vårt tillskott vara skillnaden mellan en förlängd och en kortad vårdkö, eller att omsorgspersonalen på äldreboendet kan få ett par till medarbetare i stället för ett par färre. För min hemkommun innebär tillskottet att 480 nya lärare skulle kunna anställas. För innebär det att 550 nya sjuksköterskor skulle kunna anställas. För göteborgarna innebär det bättre kvalitet i skola och sjukvård, och för lärare och sjuksköterskor innebär det fler kollegor att dela arbetsbördorna med. Pengarna kan komma väl till användning runt om i landet. Jag är stolt över att har lagt fram detta förslag ihop med och , och jag är glad över att detta nu är utskottets förslag, som jag yrkar bifall till, fru talman. I detta anförande instämde och (båda KD). 28 (S) replik: Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Vi är överens om att välfärden behöver mer resurser. Vi kommer att skjuta till mer än dubbelt så mycket, 5 miljarder, i en ordnad process. Det är precis så det ska gå till. lägger regeringen fram förslag om ändringsbudgetar – i god ordning. är naturligtvis också involverad i detta. Det är ju inget som sker någon annanstans. Det är här besluten fattas. Men 5 miljarder är onekligen mer än 2. Vi har dessutom garanterat ytterligare minst 20 miljarder . Att välfärden är viktig för oss socialdemokrater råder det inget tvivel om. Jag vill återknyta till själva budgetprocessen. När budgetpropositionen debatterades redogjorde den ekonomisk-politiska talespersonen för , , för syn på just budgetprocessen. Efter en uppmaning från om att tillsammans bryta ut saker ur budgeten sa Forssmed – jag ska läsa innantill ur protokoll: ”Jag värnar också vår budgetprocess i . Det går inte att bryta ut enskilda saker. Jag tycker att det är en god ordning att man tar saker och ting i ett sammanhang. Det är en god ordning, som har tjänat väl.” har det gått några månader. Kan möjligen berätta för kammarens protokoll vad som har förändrats ? Varför tycker inte längre att den goda ordning som har tjänat väl ska gälla? Vi har dessutom visat att vi med den ordningen kan prestera mer än dubbelt så mycket pengar till välfärden som det som talade om i sitt anförande. 29 (KD) replik: Först och främst är det helt uppenbart att januaripartierna gick ut och aviserade tillskott till välfärden som en konsekvens av att majoritet hade sagt sig vara villig att göra en extra ändringsbudget. Att påstå något annat är helt befängt. Det gick mellan att initiativet i finansutskottet började diskuteras och att partierna gick ut och aviserade detta. måste inse att det är som äger finanspolitiken. har samma möjlighet att göra extra ändringsbudgetar om majoritet anser att det är befogat. I ett läge där en stor del av kommunerna runt om i landet står inför stora nedskärningar, där människor får vänta månader, kanske år, på rätt vård och där elever inte har rätt till den utbildning de behöver är det befogat att göra förändringar i den politik som förs och att göra det på ett sätt som är ekonomiskt ansvarstagande. Varje krona är finansierad genom att vi gör förändringar när det gäller de felaktiga prioriteringar som Socialdemokraterna och de övriga januaripartierna har gått fram med. Detta är helt befogat, tycker jag, fru talman. 30 (S) replik: sas det: Jag värnar budgetprocessen i . Det går inte att bryta ut enskilda saker. Det bör tas i ett sammanhang. Det är en god ordning som har tjänat väl. Det tjänar alltså inte längre väl. Det tycker man trots att vi presenterar mycket större insatser för välfärden än vad som ligger på bordet och som kommer i ändringsbudgeten. Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Varför är detta viktigt? Handlar det bara om formalia? Är det bara därför som vi bryr oss om budgetprocessen? Nej, så är det naturligtvis inte. Det handlar också om vad det får för konsekvenser i kommuner och regioner, där man nu säger att de här pengarna får mindre effekt just eftersom de tas fram på detta vis. Man kan inte lita på den här typen av besked, med hoppande majoriteter och engångsinsatser . Det kan inte ligga till grund för att bygga ett äldreboende eller att utbilda och anställa fler undersköterskor. Man har naturligtvis mycket längre tidsperspektiv och planeringshorisont än så när man sysslar med kommunalpolitik. Därför spelar den här processen roll för vilka effekter man kan förvänta sig i samhället – för människor, för dem som behöver hjälp och stöd och för dem som arbetar i kommuner och regioner. Men det har i förlängningen naturligtvis också stor betydelse för hur ska kunna styras, hur vi ska kunna vara långsiktiga och hur besked som ges från denna kammare faktiskt ska kunna tas på allvar av människor, av medborgare, av företag och av kommuner och regioner. Om har en ny principiell inställning, jämfört med den som redogjorde för , vore det bra att få det klarlagt här, för det innebär att på något sätt väljer sida i dessa viktiga långsiktiga frågor. 31 (KD) replik: Den nya inställning som finns i politiken är att Socialdemokraterna har gått från att tidigare, , värna och bygga upp välfärden till att i stället förhandla bort sin politik. Man byter den mot till exempel subventioner, som ingångsavdraget är, och mot friår, som har drivit fram. Det är det som är nyheterna i svensk politik. Politik som Socialdemokraterna länge har bekämpat, som man bekämpade så sent som i valrörelsen , driver man nu själv igenom och finansierar. Jag undrar om inte egentligen tycker att det är mycket bättre att lägga resurserna på välfärd än på den typen av subventioner, till exempel, även om jag noterar att inte tycker att det är en bra idé att lägga fram en budget som innebär just sådana förstärkningar. Det verkar som att själv inte är medveten om att hans eget parti gjorde precis detta 2013, när man bröt ut delar ur huvudbudgeten och gick fram med dem. I det läget sa nuvarande finansministern, som vi hörde här tidigare, att det inte är oppositionens uppgift att lotsa igenom budgetar i . Det sa hon när Socialdemokraterna var i opposition. På samma sätt är det inte oppositionens uppgift att nu lotsa igenom regeringens budget i . Detta är också en nyhet i svensk politik. Det är en uppfattning som Socialdemokraterna har haft tidigare. 32 (L): har stora problem framför sig. Det gäller framför allt två områden. Det ena är välfärden. Många kommuner brottas med att få ekonomin att gå ihop i ett läge där de har fler äldre. I många kommuner är det väldigt många unga som ska kunna gå i skolan. Vissa kommuner har dessutom många nyanlända. Detta sammantaget gör att det är svårt för kommunerna att få pengarna att räcka. Och att välfärdens kärna alltid ska prioriteras är en viktig del i det svenska välfärdssamhället, som vi kan känna oss väldigt trygga med. Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Det andra problemet gäller tryggheten eller rättare sagt den otrygghet som växer sig allt starkare i . Den är kopplad till ungdomsrån, äldre som rånas i sina hem och bomber och skjutningar runt om i . Detta skapar en känsla av otrygghet. Kriminaliteten växer sig in i det svenska samhället, och kriminaliteten blir en allt större del av människors vardag. Det är en väldigt oroväckande utveckling som gör svagare och som gör att individer känner sig otryggare. Människor ska kunna känna sig trygga och kunna lita på välfärden. Därför kommer Liberalerna tillsammans med samarbetspartierna att skjuta till mer pengar till rättsväsendet och till välfärden – 5 miljarder extra till välfärden och 750 miljoner till rättsväsendet redan det närmaste halvåret. Vi sänder en tydlig signal till rättsväsendet och de kommuner och regioner som hanterar välfärden att nya pengar kommer så att man ska kunna göra viktiga insatser för att öka tryggheten i vårt samhälle. Jag är därför väldigt förvånad över att den ändringsbudget som ligger på bord innehåller noll kronor till rättsväsendet. Inte en enda krona extra till rättsväsendet! När , förhandlar om en budget blir det noll kronor till rättsväsendet. Inte en enda krona. Inte 100 miljoner, inte 200 miljoner utan noll kronor till rättsväsendet. I ett läge där vi ser bomber och skjutningar, där äldre rånas på ett fasansfullt sätt i sina hem och ungdomar ”knivas”, alltså får en kniv tryckt mot halsen, och blir av med av med jackan är tillskottet till rättsväsendet noll kronor. Jag är förbluffad, förvånad och lite besviken. Vi har valt en annan väg, och det är därför som vi i vårt särskilda yttrande pekar på att vi i vårändringsbudgeten om någon månad kommer att skjuta till mer pengar till rättsväsendet och kommunerna. Det är viktigt för rättsväsendet att kunna bygga ut sin verksamhet för att på det sättet öka tryggheten och bryta den utveckling som vi just nu ser. Jag är också förvånad och faktiskt förbluffad över en annan del i det som ligger på bord, nämligen att av de 2 miljarder som ska komma kommuner och regioner till del finansieras en del genom att man tar bort pengar från välfärden. tas bort från lärarassistenterna, en reform som syftar till att lärare ska kunna vara lärare. I ett läge med lärarbrist syftar denna reform till att de som är utbildade och duktiga lärare ska kunna lägga all sin tid på att undervisa eleverna och inte behöva lägga en massa tid på administration eller på att springa ut i korridoren för att hämta elever som är försenade till lektionen. Men i stället för att lärare i sin yrkesroll ska kunna få hjälp med att göra detta halveras nu den reformen, vilket betyder att kommuner runt om i som har tänkt att bygga ut sin verksamhet med fler lärarassistenter inte kommer att kunna göra det. Med klinisk precision slår man en besparing mot utbyggnaden av lärarassistenter. Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Jag är förbluffad och förvånad. Vi har i haft en ordning där vi har hanterat budgeten som en helhet. Jag tror att vi alla behöver reflektera och fundera så att vi inte hamnar i ett läge där hoppande majoriteter kommer överens om höjda utgifter ena dagen och sänkta skatter och på så sätt river stora hål i vår gemensamma budget som innebär att framtida generationer kommer att behöva betala priset. Vi behöver sansa oss och se till att ha en process där plus och minus går ihop. Det har tjänat väl att ha en ordning kring budgeten som innebär att vi inte skjuter kostnaderna framåt till framtida generationer. Det finns en bred uppslutning i riksdag för att kommuner och regioner behöver mer pengar. Det välkomnar jag. Liberalerna samarbetar med och regeringen kring detta i budgeten, och detta kommer vi att lägga på bord om någon månad. Jag är väldigt glad över att det finns en bred uppslutning kring att det behövs mer pengar till kommunerna och regionerna. Jag är bekymrad över att det i den här extra ändringsbudgeten inte finns några nya pengar till rättsväsendet. Det bekymrar mig i det läge som just nu befinner sig i. 33 (M) replik: Den här regeringen har misslyckats med mycket. Man har misslyckats med välfärden. Man har misslyckats med att upprätthålla trygghet. Man har misslyckats med att se till att det finns tillräckligt många poliser ute på landets gator och torg. är från Liberalerna, som direkt stöttar regeringen, förbluffad och förvånad över att han har förhandlat fram för lite pengar till rättsväsen och välfärd. när lade sin budget på bord satsade vi fyra gånger så mycket på rättsväsendet och polisen som regeringen gjorde – fyra gånger så mycket! var själv med och satsade mer på friåret än på polisen. Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen verkar börjar vakna, skjuter till mer medel och erkänner att man har underfinansierat rättsväsendet. Vill på allvar ha mer resurser till rättsväsen och polis kan han i höstens budget eller redan i vårpropositionen – det kan jag garantera – rösta på budget. Vi kommer att se till att både välfärden, rättsväsen och polis har alla de resurser som man behöver. var det dock och inte jag som röstade för friår och mot mer resurser till poliser i höstens budget. En majoritet, och det är ingen hoppande utan en stadig majoritet, säger nu nej till friåret. Min fråga är därför densamma som till : Kommer och att se till att friårsförslaget ligger kvar i papperskorgen även efter beslut ? 34 (L) replik: Vi noterar naturligtvis hur majoritetsförhållandena ser ut i fråga om friåret, så det får man förhålla sig till. Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Jag är fortfarande förvånad, för när berättade att man ville lägga en extra ändringsbudget på bord sa man att man ville lägga 2 ½ miljard på rättsväsendet. Det tyckte jag var väldigt bra, för Liberalerna sa när vi förhandlade den budgeten att nu tar vi de första stegen för att bygga ut rättsväsendet, och vi kommer att behöva göra mer under den här mandatperioden. När så kom med förslaget om 2 ½ miljard mer till rättsväsendet redan nu tyckte jag i grund och botten att det var ett bra förslag. Därför är jag naturligtvis väldigt förvånad över att det ligger noll kronor i det förslag som nu behandlar. Det är klart att jag tycker att det är lite märkligt att man har en så hög retorik kring 2 ½ miljard och att det sedan blir noll. kommer vi att skjuta till 750 miljoner till rättsväsendet. kommer återkommer vi med ännu fler förslag för att bygga ut rättsväsendet. Vi gör det som parti inom ramen för budgetsamarbetet. Vi gör det gärna tillsammans med och andra partier i de frågor där vi inte hittar en majoritet tillsammans med regeringen. Vi har tillsammans med gjort en rad olika straffskärpningar, och det kommer vi att fortsätta att göra. Inom ramen för budgetsamarbetet kommer vi att se till att det kommer mer pengar till rättsväsendet. Det är vår ingång i detta för att skapa trygghet för människor, och därför tycker vi också att det är lite märkligt att det nu är noll kronor till rättsväsendet. 35 (M) replik: Jag vill tacka för reklamen för budget som vi lade fram i finansutskott. Men varför röstade då inte och för 2 ½ miljard till rättsväsendet? Det var ju det vi ville. Varför röstade inte ja till budget , där vi satsade fyra gånger så mycket på rättsväsendet och polisen? Jo, därför att man håller en regering som leds av under armarna. Det är viktigare än att verkligen ta tag i problem. Det är det som är märkligt, förbluffande och förvånande i detta. Jag tackar ändå för svaret på frågan om friår. Jag litar på och när de säger att förslaget om friår inte kommer att komma tillbaka hit. Det finns som sagt ingen hoppande majoritet utan en stabil majoritet för ett nej till friår. Återigen: är alltid välkommen att diskutera förslag om att stärka rättsväsendet och se till att poliserna får mer i lön, att vi kan ha mer kameraövervakning och att domstolar och får ordentligt med pengar. är det inte vi som sitter i regering, utan det är som i ett budgetsamarbete stöttar den regering som sitter. Han är dock alltid välkommen att diskutera dessa viktiga frågor med mig. Jag ska ge ett kort svar på frågan om lärarassistenter. Det är en viktig fråga som lyfter. Vad vi gör nu är att stärka regioner och kommuner med sammanlagt 7 ½ miljard. Vi använder en del av de resurser som gick till lärarassistenter till generella bidrag – därför att kommunerna själva vill ha det så och för att dessa pengar inte har använts. Jag tycker alltid att man ska göra som våra kommunföreträdare säger, vare sig de är liberala, moderata, vänsterpartister eller socialdemokrater, och de efterlyser mindre riktade bidrag och mer direkta. Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Slutligen, fru talman, är jag glad över att kommer att fatta beslut om 2 ½ miljard till välfärden och att vi nu får bort friåret. 36 (L) replik: frågar varför jag inte röstar på förslag, eftersom det skulle innebära mer pengar till rättsväsendet. Vi har dock inget sådant förslag på bord – har ju backat. Ni sa 2 ½ miljard, , och ligger det noll. Ni har dragit tillbaka det förslaget, så det finns inte. Jag tycker att det är konstigt. Jag röstar hellre på mitt eget förslag, som kommer att innebära till rättsväsendet i ett läge där jag är mycket bekymrad över att ungdomar förnedras i de ungdomsrån vi ser. Jag är väldigt bekymrad över de äldre som inte känner sig trygga i sina hem därför att de rånas av människor som ringer på dörren. Jag är väldigt bekymrad över de bombningar och skjutningar vi ser just . I det läget skjuter vi till , och vi kommer att skjuta till ännu mer pengar i höstens budget för att skapa trygghet i . När det gäller lärarassistenterna är det en viktig reform för att lärare ska kunna få vara lärare. Det är en viktig reform för att vi i ett läge där vi har lärarbrist ska kunna se till att varje utbildad lärare kan lägga all sin tid på att undervisa elever i klassrummet. Att halvera den reformen gör ju inte att situationen i klassrummen blir bättre för lärare. Vi tycker att det är en viktig reform som vi behöver se mer av i svensk politik för att vi ska kunna göra så att skolan funkar bättre och så att våra barn lär sig mer i skolan. Jag konstaterar att det blir noll till rättsväsendet när förhandlar med , och . 37 (MP): När över hundra kommuner säger att de behöver dra ned på skolan sitter vi inte med armarna i kors. Vi gör det inte heller när välfärden tvingas till hårda prioriteringar som sätter människor i kläm. Inget barn ska behöva betala priset för de ekonomiska utmaningar som landets kommuner och regioner står inför. Vi ser de ekonomiska utmaningar som kommuner och regioner står inför, och vi arbetar långsiktigt för att åtgärda situationen. Det finns ingen quick fix; inga tillfälliga pengar kommer att lösa välfärdens utmaningar. Vi ser ökande ekonomiska klyftor i vårt land. Eftersom en av välfärdens uppgifter är att kompensera för detta och ge alla människor möjlighet att utvecklas till sin fulla potential kommer trycket på skolan, och trygghetssystemen att öka. Fler äldre och fler barn kommer också att öka trycket. Det kommer att innebära att det behövs fler händer i förskolor, skolor, omsorgen och vården. Mot bakgrund av detta, vilket ger allvar och tyngd åt den fråga vi debatterar här , kan jag inte med nog eftertryck säga att vår välfärd inte förtjänar att behandlas som en bricka i ett politiskt spel. Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Eftersom vi ser det svåra läge som kommuner och regioner står inför har vi i regeringsställning ökat statsbidragen i flera omgångar. Vi kommer också att fortsätta med det , tillsammans med våra samarbetspartier. Detta är nämligen ingenting som kommer att lösas med tillfälliga tillägg. Vi har redan aviserat 5 miljarder extra till kommuner och regioner i vårändringsbudgeten, och det är ett besked som står fast . Vi kommer också att lägga fram ett trygghetspaket. Till skillnad från det besked som oppositionen kommer med kan vi garantera att de pengar vi aviserar kommer att ligga kvar i budgetar framöver. Som tidigare kommunalråd vet jag att förutsägbarhet är A och O för all verksamhet. Att kunna planera verksamheten långsiktigt är avgörande för god styrning i välfärden. Våra kommuner och regioner måste kunna lita på att den budget som går igenom i gäller året ut och att de har långsiktiga förutsättningar. Denna långsiktighet undergrävs av oppositionens agerande i den här frågan, och undergrävs faktiskt även förtroendet för riksdag. Det är nämligen oerhört allvarligt att kommuner och regioner, liksom företag och privatpersoner, inte kan lita på att den budget som går igenom i gäller . har tidigare framfört att en extra budget ska motiveras av att det händer något extraordinärt i omvärlden, men räcker det med oförutsägbara politiska nycker. Ett exempel som tydligt visar detta är pengarna till lärarassistenterna. Det visar tydligt att oppositionens spel drabbar dem som arbetar runt om i våra skolor. De skolor, både kommunala och fristående, som planerat att rekrytera lärarassistenter för att ge lärarna lugn och ro och möjlighet att fokusera på utbildningen i klassrummet – vad ska de göra nu? De förutsättningar som gällde när innevarande skoltermin började rycks undan. Det är inte seriöst. Framför allt för de fristående skolorna är det väldigt osäkert vad detta kommer att innebära för deras ekonomi. Vår välfärd står inför stora utmaningar på både kort och lång sikt. Många verksamheter i välfärden skriker efter personal. Under förra mandatperioden var vi miljöpartister med och ökade antalet anställda i välfärden med mer än 100 000, men behoven är ännu större än så. Vi i den här kammaren är brett överens om att det behövs mer pengar till kommuner och regioner, men det räcker inte. En väldigt stor utmaning för kommuner och regioner framöver är att rekrytera och behålla personal med rätt kompetens. Att välfärdssektorn även kan bemannas av kompetenta medarbetare är helt avgörande för att vi ska kunna fortsätta ha en välfärd i världsklass. En konsekvens av oppositionens agerande här i kammaren är att den aviserade utvecklingstiden inte kommer att införas . Det är olyckligt av flera skäl. Framför allt rycker detta undan mattan för människor som kanske har ett jobb där kompetenskraven kommer att höjas. Om de inte får rätt utbildning riskerar de att förlora arbetet. Flera fackförbund signalerar att detta gäller för ganska många av deras medlemmar och att de behöver få en chans till rätt utbildning. De som vill ställa om mitt i livet och kanske börja arbeta i ett bristyrke berövas den möjligheten, och välfärden berövas därmed möjligheten att hitta kompetenta medarbetare. Frågan om kompetensutveckling inom välfärden är en av de frågor som vi i måste arbeta mycket aktivt med framöver. Jag kan acceptera att man hävdar att just utvecklingstiden inte är rätt svar på den här reformen.