prot · H80944 · 2020-12-01 00:00:00 — har myndigheten anställt drygt 110 personer och lånat in ytterligare cirka 130 personer från andra myndigheter. För att möta söktrycket har myndigheten även prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal, och myndigheten gör ytterligare personalförstärkningar. arbetade totalt cirka 340 personer med handläggning och kontroll av stödet för korttidspermittering på . Stödet är delvis ett nytt system, som har införts snabbt och som har hjälpt många företag att kunna behålla personal under den rådande krisen. måste handläggningsarbetet få ta den tid som behövs för att granska och kontrollera alla ansökningar. för en tät dialog med och följer upp myndighetens hantering av stödet. 9 (M): Tack, ministern, för svaret! Precis som ministern beskrev är vi inne i ett mycket allvarligt läge med ökad smittspridning. Den hälso- och sjukvårdpersonal och omsorgspersonal som redan har dragit ett tungt lass kommer under jul- och nyårshelgerna sannolikt att få dra ett ännu mycket tyngre lass. Det väntar svåra prövningar för att klara att begränsa smittan. Det som jag har frågat om här, fru talman, handlar också om hur pandemin slår mot den svenska ekonomin och framför allt mot de svenska jobben och företagen. Jag ställde två frågor till ministern. Såvitt jag kan bedöma – den som lyssnar får väl avgöra själv – valde han att inte bemöta eller besvara någon av dessa två frågor. Jag frågade om det är rimligt att företag som sökt korttidspermittering kan få vänta på att få ett besked om huruvida de ens är berättigade till det här stödet eller inte. Problemet med detta är inte enbart den oro som företagarna känner, utan det handlar också om att de företag som chansar och hoppas att de ska få ta del av dessa stöd inte behöver sparka sin personal. Det var det vi från början ville – att personal inte ska bli av med sina jobb och att anställda inte ska förlora sin försörjning. Vi har ju sagt att staten ska ta en stor del av den här kostnaden om arbetsgivaren inte säger upp sin personal. Problemet som uppstår ifall man får vänta på svaret är att om företaget inte är berättigat till stödet väntar konkurs och alla jobb förloras på företaget. Därför är det här en mycket allvarlig fråga. Det jag frågar ministern är om han tycker att det är rimligt att det är på det här sättet. Ministern beskriver bra hur det ser ut. Jag har ingen annan bild än att det är tufft för dem som gör de här prövningarna, och de gör givetvis så gott de kan. Men frågan är om mer behöver göras för att rädda just svenska jobb och företag. Vi moderater lade fram förslag om heltidspermittering, och regeringen gick med på delar av detta som blev korttidspermittering , som jag kan se i mina anteckningar. Det gjorde att vi kunde få detta viktiga stöd på plats, så att företag inte skulle behöva säga upp sin personal utan i stället kunna ha personalen kvar. Även om de hade förlorat delar och, för vissa företag, hela sina intäkter och sin omsättning skulle personalen ändå inte bli av med jobben. Det här är ingen vanlig kris. Den har vi själva så att säga orsakat i ekonomisk bemärkelse, för när vi ska minska smittspridningen stänger vi ned delar av samhället, vilket får oerhört stora konsekvenser för företagen. Då behöver vi hitta bra stöd för att ersätta dem. Det stöd som tog fram om korttidspermittering, som det sedan blev, är ju ett bra stöd. Det har räddat väldigt många jobb och sett till att har kunnat styra bort från det som annars hade kunnat bli massarbetslöshet, även om arbetslösheten redan har ökat betänkligt. Min fråga, fru talman, till ministern är ändå om han tycker att det är rimligt att det går så pass många månader som jag beskriver i min interpellation innan företagen får något svar, för det riskerar i förlängningen att leda till många förlorade arbetstillfällen. 10 Näringsminister (S): Korttidsstödet är väldigt uppskattat bland företagarna, och jag kan säga att vi har all anledning att uppskatta det också som samhälle. Enligt kan det ha räddat över 200 000 jobb relativt om vi inte hade haft det systemet. Vi har ju prövats i ekonomiska kriser tidigare. Vid finanskrisen fanns inget sådant stöd på plats. Det innebar att många människor fick gå från jobben, delvis i onödan, därför att de hade arbetsgivare som hade fabriker i andra länder med den här typen av stöd. Då fick man dra ned i för att kunna behålla jobb på andra håll. Det var mot denna bakgrund som den här regeringen tillsatte en utredare, , för att ta fram ett system för korttidspermittering i likhet med många andra länder och just kunna möta kriser tillsammans. Vi hade berett förslaget, och det var en av huvudanledningarna till att vi kunde få det på plats så snabbt som vi kunde när krisen började. Sedermera har vi behövt skruva i detta, senast när vi meddelade att vi kommer att förlänga det ytterligare. Vi är ju fortfarande i ett väldigt besvärligt läge, och vi behöver hjälpas åt. Så är det. Vid den enorma anstormningen på grund av den här krisen tror jag att det är viktigt att ha rätt fakta. Huvudanledningen till att det här systemet behövdes var inte några stängningsbeslut från den eller , utan det var att många av våra exporterande företag – , med flera – hamnade i ett läge där andra länder stängde. Först var det problem i med insatsvaror som vi inte kunde få på grund av logistikproblem och annat. Sedermera visade det sig att detta flyttades över till , där många av de länder som stängde hade fabriker som tillverkade insatsvaror för just våra svenska industrier. Trots att varken vi eller företagen ville stänga fabrikerna var vi tvungna att göra det, eftersom det inte kom in några insatsvaror. Därför var det väldigt viktigt att ha det här systemet på plats. har beviljat drygt 71 300 ansökningar. 582 000 människor har omfattats bara . Det har kostat skattebetalarna 28,8 miljarder, och jag tror att det är helt rätt använda resurser. Hur ser det då ut hos när det gäller ansökningstiden? talar vi om månader. Jag kollade upp det innan jag kom hit till interpellationsdebatten. Väntetiden för nya ansökningar var vid den första avstämningen , sett till hela 2020. efter beviljat stöd går handläggningen fort när det gäller de företag som inte fastnar i någon av kontrollerna. Vad är det då för kontroller vi talar om? Jo, fru talman, när man använder så stora resurser, så mycket av skattebetalarnas medel, är det viktigt att de går till rätt företag, så att inte lycksökare, lurendrejare eller till och med organiserad brottslighet med lätthet kan komma åt skattebetalarnas pengar bara för att vi befinner oss i en kris. Det innebär att om en ansökan inte är komplett eller om man misstänker att det kan finnas något problem måste man kontrollera det ordentligt. Vi måste väl ändå vara helt överens om att när vi använder tiotals miljarder av skattebetalarnas pengar är det viktigt att de går till de företag som ska ha dem och inte att de hamnar fel i organiserad brottslighet eller hos lurendrejare. 11 (M): Jag svarar gärna på ministerns frågor, även om tanken med interpellationsinstrumentet tvärtom är att regeringen ska besvara riksdagsledamöternas frågor. Men jag ska givetvis tillmötesgå ministern i den omvända ordningen. Jag håller med ministern, fru talman, om att vi självfallet ska beivra allt fusk, all organiserad brottslighet som försöker ta del av de här stöden som är införda för att rädda människors jobb. Att rädda jobb och företag i är vad de här krispengarna ska gå till, inte till lurendrejare. Vi är helt överens om det. Jag besvarar gärna ministerns frågor och skulle önska, fru talman, en liknande behandling, så som det här instrumentet i grund och botten är tänkt. Låt mig börja med att säga att före krisen hade en mycket hög arbetslöshet. Efter att den här regeringen tog över, och , precis innan pandemin slog till, har lyckats sämst i hela Europeiska unionen vad gäller att bekämpa arbetslöshet. Det säger någonting om de problem som redan mötte den här krisen med. Därför har vi moderater från dag ett sagt att vi tänker arbeta konstruktivt. Vi kommer att lägga fram förslag på bord för att säkerställa minskad smittspridning, rädda svenska jobb och företag och styra bort från eventuell massarbetslöshet, om den här krisen slår fullt ut mot vårt land. Så har vi jobbat under hela den här krisen. Vi har lagt fram förslag på förslag. Det positiva man kan säga om regeringen är att regeringen har tagit till sig de flesta av våra förslag. Det näringsministern nu beskriver är att det förslag som lade fram om permittering sannolikt har räddat ett par hundra tusen svenska arbetstillfällen, och det är bra. Det är väl investerade pengar. Om detta är jag och näringsministern givetvis helt överens. Sedan kan man ställa sig frågan vilka det är som har nyttjat stödet. Det har ju sett lite olika ut under krisen. Och jag vet att också ministern vet att från början av krisen har vi absolut ingen annan bild. Från allra första början slog den mot den svenska exportindustrin. Men vartefter krisen pågick lyfte många av de företag som hade tagit emot korttidspermitteringsstödet bort stödet , därför att ekonomin i vissa avseenden hade börjat snurra igen. Men de ekonomiska hjulen hade börjat snurra väldigt ojämnt. Så länge den här krisen pågår – vi vet inte hur länge – kommer säkert olika sektorer av svensk ekonomi att behöva den här typen och andra typer av krisstöd för att klara sig. Om ministern i alla fall kom nära svaret att det finns en medelhandläggningstid som är relativt kort och om det skulle vara det enda svaret, fru talman, skulle jag vara nöjd, och alla de företagare som hör av sig skulle nog också vara rätt nöjda. Många av de företagare som har ringt till mig har också försökt få tag i näringsministern och andra personer i regeringen, utan framgång. De har varit förtvivlade eftersom de har hörsammat det vi ville, det vill säga inte sagt upp sin personal, men inte fått något besked om när stödet kommer. Då hamnar de i ett mycket märkligt läge där de riskerar konkurs i stället för uppsägningar, och då förlorar alla jobbet. Min fråga var om ministern tycker att detta är ett problem, inte medelhandläggningstiderna under hela pandemin utan att vissa företag har fått vänta så här länge på att få ett besked om de får stöd eller inte. Ytterst handlar det om att rädda svenska jobb och företag. 12 Näringsminister (S): får man intrycket i kammaren och i den allmänpolitiska debatten att svenska folket skulle vara mer oflitigt än andra folk i EU och att vi skulle ha mycket högre arbetslöshet än andra. Men tittar vi på svenska folket relativt andra folk i Europeiska unionen ser vi att svenska folket utan tvekan är EU:s flitigaste. Vi har högst sysselsättningsgrad av alla EU-länder. Det hade vi före krisen, och det har vi under krisen. Då ställer sig vän av ordning givetvis frågan: Hur kan man då säga att vi har högre arbetslöshet än många andra länder? Jo, det beror på den enkla detaljen att vi också är EU:s flitigaste folk när det gäller att ställa oss till arbetsmarknadens förfogande, det vill säga är arbetskraftsutbudet betydligt högre i vårt land än i många andra EU-länder. Det beror på många saker. Man kan dölja delar av arbetslösheten genom att ha ett hemmafrusystem, något vi tack och lov inte har i . I vårt land jobbar både män och kvinnor, och så ska det också vara. Att försöka ge sken av att svenska folket är mer oflitigt än andra är fel. Före krisen hade vi EU:s högsta sysselsättningsgrad, och under krisen har vi fortfarande EU:s högsta sysselsättningsgrad. Därtill har vi bland de högsta arbetskraftsutbuden i Europeiska unionen. Ju fler jobb som växer fram och ju fler som vill jobba, desto bättre. Men inte minst i sådana här situationer kan det se ut på ett annat sätt, för arbetslöshetstalen bli ju högre när arbetskraftsutbudet är större på grund av att både män och kvinnor vill jobba, vilket i grunden är mycket positivt. Det tror jag att vi kan vara överens om. Så till frågan. Skulle jag tycka att det var ett problem om man fick vänta ? Ja, självklart, om det vore det gängse. Men så är det inte. har, med stöd av regering och riksdag, kunnat handlägga ett stort antal ansökningar, och som jag läste upp har över 71 000 ansökningar beviljats . Innebär det att de i snitt jag nämnde gäller alla? Nej, givetvis inte, och jag tror att vi alla inser att skälen kan vara flera. Man kan misstänka att det handlar om organiserad brottslighet eller lurendrejare som försöker komma åt skattebetalarnas pengar. kan det handla om något så enkelt som att ansökningen inte är rätt ifylld. Är detta besvärligt? Ja, självfallet är det besvärligt. Läget är besvärligt för svenska företag, svenskt näringsliv och svenska löntagare på grund av att den pågående pandemin påverkar hela vårt samhälle och hela vår omvärld, vilket innebär att de marknader vi är beroende av för varor och tjänster för tillfället är satta ut spel. Innebär det att vi är nöjda med situationen eftersom vi är nere på en genomsnittstid innan man får någon form av besked om sin ansökan? Nej, och det är därför vi fortsätter att ha en kontinuerlig dialog med för att se vad vi kan göra för att ytterligare underlätta för svenska företag och löntagare. Vi vill ju både stötta seriösa företag och försvåra för organiserad brottslighet och lurendrejare att komma åt skattebetalarnas pengar. 13 (M): Till er som lyssnar: Jag har givetvis aldrig sagt människor i är bekväma. Vad jag sa men kanske inte var tillräckligt tydlig med är att denna regering är extremt dålig på att bekämpa arbetslöshet, faktiskt sämst i hela Europeiska unionen. Socialdemokraterna gick till val på att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Ministern själv skrev under artiklar om det. Detta skulle vara överordnat alla andra mål för en socialdemokratiskt ledd regering. När det senare blev uppenbart att man inte var på väg i denna riktning utan var den sämsta regeringen i hela Europeiska unionen tog regeringen helt sonika bort målet om EU:s lägsta arbetslöshet. Min kritik var att gick in i denna kris med problem som denna regering har varit med om att orsaka genom dålig politik på detta område. Det som var min fråga i denna debatt var om ministern tyckte att detta var ett problem. Det enda svar jag fick var att med det medeltalet har regeringen inget problem med det som händer. Men detta är ett problem för de seriösa företagare som bryr sig om sina anställda och inte vill säga upp dem. De var glada när staten sträckte ut en hjälpande hand så att de inte skulle behöva avskeda personal utan i stället kunde behålla personalen och säkra arbetstillfällen. Men när de nu ringer kan de inte ens få besked om när de ska få besked trots att det gått . Jag tycker att ministern borde titta på detta eftersom det ligger inom hans ansvarsområde. Men här har vi tydligen olika uppfattning. 14 Näringsminister (S): Utan tvekan är det så att arbete är och kommer att förbli denna regerings överordnade mål. Ett arbete betyder mycket för den enskilde. Det ger egen försörjning, frihet och en känsla av att vara behövd. Detta ska inte underskattas. Det handlar också om att vårt samhälle ska bygga på arbete. Hela vår välfärdsmodell bygger på att man är med och bidrar och därigenom kan ta del av det välfärdssamhälle som vi alla uppskattar. Innan krisen började hade 300 000 fler ett arbete att gå till jämfört med när vi tog över. Det var bra, men vi var inte nöjda. Vi kommer att behöva jobba för att fler ska kunna komma in i arbete, med allt vad det innebär. Denna debatt handlar om korttidsstödet och stödet för de företag som drabbats i denna kris. Korttidsstödet är ett av de mest uppskattade och för skattebetalarna dyraste stöden vi har infört under detta år. De allra flesta ansökningar behandlas smidigt; de är rätt ifyllda och kommer från seriösa och friska företag. Som jag sa är snittiden för ett första besked . Innebär det att alla får besked ? Nej, det finns säkerligen enskilda exempel där det inte är så. Men att måla upp en bild av att det i allmänhet skulle handla är fel, och det är därför jag säger att det är där snittet ligger. Skulle vi kunna göra gången ännu snabbare? Ja, om vi släppte på alla kontroller skulle det givetvis gå snabbare, men då är risken stor att både lurendrejare och organiserad brottslighet skulle utnyttja situationen och få del av skattebetalarnas pengar. Det kommer vi aldrig att gå med på. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:152 om kompensation för utebliven regionsjukvård 15 Socialminister (S): har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att se till att uteblivna intäkter för regionsjukvård kan täckas av de medel som är avsatta för kostnader i samband med pandemin. Coronapandemin är den allvarligaste påfrestningen för hälso- och sjukvården i modern tid. För att begränsa smittspridningen och säkerställa resurser till sjukvården och omsorgen har regeringen utöver den ordinarie vårändringsbudgeten och höständringsbudgeten därför lämnat tolv extra ändringsbudgetar, varav fem med nya medel till regioner och kommuner. Därigenom har avsatts i riktade bidrag för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader förknippade med covid-19 inom hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av pandemin. Utöver detta har 9,8 miljarder avsatts för storskalig testning och smittspårning . Dessutom föreslår regeringen att avsätts för att stödja hälso- och sjukvårdens hantering av uppskjuten vård och fortsatt vård kopplad till covid-19. Därutöver fortsätter regeringen att avsätta medel till storskalig testning och smittspårning även . För att öka kommunernas och regionernas förutsättningar att trygga tillgången till en bra vård, skola och omsorg har även de generella statsbidragen ökats med . kvarstår behov, och av de extra resurser som anvisats föreslås i budgetpropositionen att anvisas som extra resurser . Det är sammantaget mycket stora tillskott, och i sin ekonomirapport från skriver Kommuner och Regioner: ”Den konjunkturförsvagning som inleddes gjorde att fyra regioner höjde skatten 2020 och många regioner gick in med besparingsbeting. är bedömningen att höga generella statsbidrag, merkostnads- och sjuklöneersättningar i kombination med uppskjuten vård sammantaget leder till ett förmodat starkt resultat 2020. Detta trots ett rejält tapp av intäkter inom kollektivtrafiken och Folktandvården. Prognosen innebär ett resultat på . Det är en kraftig förbättring i förhållande till prognosen som baserades på vårens delårsrapporter.” Sammanfattningsvis bedömer jag att regeringen har tillfört regionerna stora resurser för att täcka ökade kostnader och minskade intäkter i hälso‑ och sjukvården under pandemin. Bland annat SKR:s prognos visar också att sektorn kommer att kunna redovisa positiva resultat, trots den ansträngda situation som 2020 inneburit. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Den personal som har slitit i sjukvården och omsorgen . Sannolikt kommer många av dem som redan har gjort ett tufft jobb att få slita ännu mer under jul- och nyårshelgerna. Det var ett av skälen till att ett av de många förslag som lade fram var ett coronatillägg, för vi tyckte att personalen borde ha kompenserats ekonomiskt. Men mer om det sedan. Redan före krisen tog , tillsammans med , och , fram en extra ändringsbudget. I det läget tillsköt vi 7 ½ miljard extra därför att vi ansåg att både äldreomsorgen och sjukvården var underfinansierade i den budget som regeringen och samarbetspartierna lagt fram. Detta fick vi igenom, och vi kunde börja resursförstärka både sjukvården och äldreomsorgen . Sedan har vi moderater, fru talman, under hela krisen pressat på för ytterligare resurser till hälso- och sjukvården, till skyddsutrustning och till coronatillägg till personalen. Vi har pressat på för mer pengar för att man ska klara av sina verksamheter. Jag talar gärna med ministern om dessa frågor, men den fråga som jag ställde till ministern handlade om ett väldigt specifikt område. Jag tänker återkomma till det i stället och hoppas att ministern kanske har ett svar där. Det gäller de uteblivna intäkterna för de sjukvårdsregioner som har ansvar för regionsjukvård, mer specifikt de mindre sjukvårdsregionerna med detta ansvar. De större hade mer resurser att fördela ut när krisen slog till. Den som lyssnar behöver förstå hur sjukvården i är både organiserad och finansierad. Regionsjukvården ska finnas där när vi behöver mer specialiserad vård, som kanske inte kan ges på det egna eller länsdelssjukhuset. Jag är från och bor i . Där finns , dit patienter kommer . De kommer med ambulansflyg, ambulanshelikopter eller olika typer av landtransporter till och får fantastiskt bra sjukvård. Den är högt specialiserad och den bästa man kan tänkas få. Men rent formellt är det sjukvårdsregion som säljer denna sjukvård till sjukvårdsregionerna, primärt i , och , förutom till de patienter som finns i det egna länet. I samband med pandemin har det kommit färre patienter till hälso- och sjukvården totalt sett. Man har sökt sig mindre till sjukvård. Det som har hänt med de små regioner som har ansvar för regionsjukvården är att de står med kostnaden för alla hjärtspecialister, alla cancerspecialister och alla som ska vara bäst så att det, när ministern, talmannen eller jag blir svårt sjuk, ska finnas ett led till dit vi kan komma för att få hjälp. Min fråga är: Är det rimligt att skattebetalarna i ett av de fyra Norrlandslänen ska stå för hela kostnaden? Borde inte regeringen och staten, i det här fallet, skjuta till resurser så att det inte blir ett läns eller en sjukvårdsregions skattebetalare som får stå för alla kostnader? 17 Socialminister (S): Det är inte en hel budgetdebatt vi ska ha här, även om det är klart att mycket nu handlar om ekonomi. Låt mig bara påminna såväl som alla som lyssnar om att det har gjorts omfattande välfärdstillskott , då nuvarande regering tillträdde, och de har fortsatt , både den föregående och . Tillskotten är av icke tidigare skådat slag, och jag tycker att det är viktigt att påminna om att de tillskott som görs är verkligt omfattande. Men det är klart att det ser olika ut i olika regioner när det gäller hur man använder dem. Det korta svaret på fråga är att jag inte har några nya besked att ge , men de som regeringen avsätter för att kunna ersätta för de merkostnader som finns i regionerna är av stor betydelse. Det är reglerat hur man kan söka dessa medel, och såvitt jag vet har inte minst fått del av dessa medel. Så sent som i förrgår tror jag att man fick , och sedan får man söka ytterligare i den sista omgången, där det fortfarande inte är klart än hur mycket alla sökt och vad man får. Det har varit viktigt med en förändring i kostnadsutjämningen, som ska göra att de regioner som har större kostnader givet sin befolkningsstruktur får del av den. Där har fått en positiv förändring: nästan , som också kvarstår framöver. Jag tycker att det är en viktig diskussion om hur man kan ge stöd till den sjukvård som finns. Det organiseras på lite olika sätt. När det gäller den regionsjukvård som frågar om är jag den första att säga att större regioner nog inte hade varit en nackdel. Men fick vi ju inte sex större regioner, utan regionerna reglerar själva vem man ska erbjuda vården och hur man ska ersätta för den genom riksavtalet. Det är så det kommer att se ut även fortsättningsvis. Det inte aktuellt att förändra hela den ordning som har gällt när det gäller merkostnadsersättning. Det handlar om till samtliga regioner, inklusive till . 18 (M): tillfördes det omfattande resurstillskott till svensk sjukvård och svensk äldreomsorg. Under alliansregeringens ökade resurserna till den svenska välfärden mycket och snabbt. Även därefter har resurstillskotten fortsatt att öka. Jag säger ingenting om det, om vi ska blicka tillbaka. Det jag konstaterade var att konstaterade att den budget som regeringen lagt fram för sjukvård och äldreomsorg inte var tillräckligt väl tilltagen. Det var innan pandemin hade slagit till. Vi i denna kammare tillförde dessa välfärdsområden ungefär 7 ½ miljard kronor.