prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Från Liberalernas sida är vi nöjda med att vi fattar beslut i taget bara vi suddar ut gränserna emellan. Det är i taget eftersom vi inte vet vad det blir av den här pandemin. En bortre gräns är, precis som framhöll, otroligt viktig att ha med sig. Det gäller att förstå att det innebär en start- och en slutpunkt även i den här pandemin. Smittspridning av covid-19 ökar nu i en majoritet av regioner och orter. har det också fattats en rad beslut om skärpta allmänna råd för flera regioner, och fler kommer säkert. Det kom ytterligare ett nu , har jag sett på nyhetsrapporteringen. Därför är det inte rimligt att en förlängning av rätten till förebyggande sjukpenning till riskgrupper enbart ska gälla fram . Den måste förlängas, och det får inte bli något glapp. Det måste hänga samman. Därför står vi från Liberalernas sida tillsammans med övriga partier i utskottet helt bakom att regeringen skyndsamt ska ta fram förslag som möjliggör den fortsatta ersättningen. Vi tillkännager detta till regeringen så att den snabbt får komma tillbaka med nya förslag till beslut i kammaren. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet, fru talman. 156 (MP): Coronapandemin har drabbat oss med full kraft april. Vi är väl inne i den tionde månaden nu av den här globala ”annorlundaheten”. Över hela världen lever människor i en helt förändrad vardag och verklighet. I har vi valt en linje som i vissa delar skiljer sig från andra länder. Men i stora drag är det ändå liknande åtgärder som vidtas. Vi inför regler och rekommendationer som ska hindra eller hjälpa oss. Vi ska hålla avståndet och minska smittspridningen. Förslaget som vi diskuterar nu tillhör den andra kategorin: att möjliggöra och hjälpa oss att hålla avstånd. tog regeringen initiativ till att personer som riskerar att drabbas särskilt illa av covid-19 men som inte kan arbeta hemifrån eller på distans skulle få möjlighet att hålla sig i säkerhet och slippa gå till jobbet men ändå få ekonomisk ersättning. Ett regelverk togs fram. blev den myndighet som tog ansvar för genomförandet och för utbetalningen av ersättningen. Det hela trädde i kraft och gällde över sommaren, fram till . Förlängd ersättning till riskgrupper Sent – kanske lite för sent – förlängde regeringen ersättningen fram . Men hela regelverket följde inte riktigt med, och det var olyckligt. Det krävdes ett riksdagsbeslut för att få med alla delar. Det här gjorde att det uppstod ett glapp – ett glapp som sedan kunde fyllas i för de allra flesta. Men det där var inte bra. Det vi gör nu är att besluta om ytterligare en förlängning av ersättningen, som ska gälla fram till . Förhoppningen är väl att det då faktiskt inte ska behövas fler förlängningar. Det är inte jättemånga personer som berörs – även om det är, och har varit, en väldigt viktig ersättning för dem som faktiskt berörs. Det här bör vara en grupp som prioriteras för de vacciner som vi fortfarande egentligen bara hoppas på kommer. Vi kan dock också anta att flera av dem som berörs har fått hjälp av sina arbetsgivare att hitta andra arbetsuppgifter som kan genomföras på någon form av distans. Jag vill trycka lite på arbetsgivarens roll i det hela. Frågan om att inte sätta något slutdatum för den tillfälliga förlängningen har varit uppe. Jag tycker väl inte att någon dörr ska stängas för en eventuell ytterligare förlängning. Det är ändå bra att flagga för att det här kan vara ett slutdatum för just den här ersättningen till riskgrupper. Men vi följer naturligtvis utvecklingen, och jag tycker att om det finns behov av förlängningen ska vi också genomföra en sådan. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) om flerbarns-tillägget i barnbidraget § 13 om flerbarnstillägget i barnbidraget betänkande 2020/21:SfU9 om flerbarnstillägget i barnbidraget (skr. 2020/21:10) 157 (SD): Vi hanterar nu socialförsäkringsutskottets betänkande med anledning av om flerbarnstillägget i barnbidraget. Jag vill härmed börja med att yrka bifall till vår reservation nr 1. Den ekonomiska familjepolitiken är oerhört viktig för landets barnfamiljer och i synnerhet för dem med små ekonomiska marginaler. Det är viktigt att varje satsad krona landar rätt och att de familjeekonomiska bidragen och försäkringarna följer tiden och de utmaningar som finns. Jag ska ägna mig lite kort åt historiken. Barnbidraget infördes i med per barn och hade till syfte att stimulera barnafödande då hade en period av svag befolkningsökning. Man var helt enkelt orolig för en folkminskning . Barnbidragets ingång har varierat . Det hade som sagt inledningsvis till syfte att öka befolkningen. Sedan har syftet varit att ge ett grundläggande ekonomiskt stöd, och har barnbidraget mer övergått till att ha en rättviseaspekt genom att ekonomiskt stärka hushåll med barn samt att kompensera för försörjningsbördan. infördes flerbarnstillägget för att stärka upp mot minskade livsmedelssubventioner på grund av underskott i statsbudgeten. Det fanns vid införandet flera skattelättnader för hemmamakar och ensamstående med barn. En ytterligare skattelättnad var förvärvsavdraget som då riktade sig till ensamstående föräldrar eller den make/maka som tjänade minst. Man gjorde då avdrag på inkomst före skatt. avskaffades flerbarnstillägget för nyfödda för att sedan återinföras igen 1998. om flerbarns-tillägget i barnbidraget Vi kan konstatera att det har svängt en del, men grundtanken bör dock vara att se till att barn ges en chans till en dräglig uppväxt samt att staten stöttar ekonomiskt där det behövs. I rapporten är huvudfokus att se om träffsäkerheten är god och om statens utgifter för flerbarnstillägget är effektivt i förhållande till måluppfyllelsen, vilken är att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt att minska ekonomiska skillnader mellan hushåll med och utan barn. I rapporten om flerbarnstillägget redogörs för att ensamstående föräldrar och familjer med flera barn är överrepresenterade bland ekonomiskt svaga familjer. Rapporten visar också att flerbarnstillägget utgör en procentuellt större del av den samlade månadsinkomsten för just de nämnda grupperna, vilket även skulle kunna identifiera behov av insatser som sträcker sig över andra politikområden. Vi menar att det därför är viktigt att ta ett samlat grepp om åtgärder som rör barnfamiljers ekonomiska levnadsstandard, inte minst för de grupper som har en svag anknytning till arbetsmarknaden och som är målgrupper för särskilda insatser inom arbetsmarknads- och integrationspolitiken. Parallella insatser inom dessa politikområden skulle kunna stärka de familjepolitiska målen om en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljer, vilket även framhåller. Nuvarande system, där tillägget utbetalas utan krav på vare sig sysselsättning eller ekonomiskt behov, skulle generellt sett kunna minska arbetsmotivationen och snarare spä på ett utanförskap. Det är inte heller helt otänkbart att nuvarande system har en inlåsningseffekt för främst kvinnor med flera barn, inte minst i utanförskapsområden, som med ett förhållandevis stort bidrag rent ekonomiskt skulle kunna sakna behov av egen försörjning såvida man inte är ensamförsörjande. En familj med fem barn får totalt i samlat barnbidrag , och detta får man utan att behöva ansöka eller göra någonting. Här pratar vi då om barnbidrag och flerbarnstillägg – för att göra det tydligt. Jag kan i det hänseendet inte se hur detta på något sätt skulle vara en kvinnovänlig politik som man driver från regeringens sida, om jag nu får lov att raljera lite grann. Regeringen talar sig varm för kvoterad föräldrapenning och om hur viktigt det är att kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden så fort som möjligt. Men här ger vi då allmänna bidrag upp till dess att barnen är , som minst, utan några som helst krav. Frågan är om detta är effektivt. I rapporten lyfts även ensamstående föräldrar med svag ekonomi fram som en grupp där träffsäkerheten skulle kunna öka. instämmer och vill att regeringen utreder och tar fram förslag som riktar sig till ensamstående föräldrar. Även här skulle man kunna säga att den feministiska regeringen missar målet. Statistik visar nämligen att en stor del av de ensamstående föräldrarna är just kvinnor med svag ekonomi. Det skulle kunna vara en bra och träffsäker åtgärd samt stärka den ekonomiska jämställdheten . Regeringen hänvisar till den utredning om bostadsbidraget och underhållsstödet som ska presenteras som svar på rapporten om flerbarnstillägget. anser likt Riksrevi-sionen att denna utredning inte hanterar frågan tillräckligt brett och menar att det finns behov av att titta mer på flerbarnstillägget. Vi önskar därför att utformningen utreds vidare och att uppdraget breddas till att innefatta analyser och insatser inom arbetsmarknads- och integrationspolitikens område samt att titta på hur olika politikområden kan kopplas samman för att nå uppsatta mål. om flerbarns-tillägget i barnbidraget För tydlighets skull vill jag för er som lyssnar tillägga att vi i detta avseende pratar om flerbarnstillägget och inte om barnbidraget. har en generös och flexibel familjepolitik och stärker de flesta ekonomiska stöd som går att få. Vi ser det dock som viktigt att faktiskt titta ordentligt på själva utformningen av flerbarnstillägget. 158 (C): diskuterar vi regeringens svar till om flerbarnstillägget. har granskat träffsäkerheten för flerbarnstillägget till barn nummer två. Resultatet av den granskningen är att måluppfyllelsen med den ekonomiska familjepolitiken har minskat. Målet att stärka familjerna med svagast ekonomi har inte blivit lika träffsäkert efter införandet av tillägget till barn nummer två, vilket skedde 2005. har tittat på inkomster och kostnader för barnfamiljer och konstaterat att familjer med tre eller fler barn samt ensamstående föräldrar är överrepresenterade bland de familjer som är mest ekonomiskt utsatta. Som vi hörde föregående talare säga har regeringen tillsatt en utredning som har fokus på skuldsättning och träffsäkerhet när det gäller bostadsbidraget och underhållsstödet. Utredningen ska göra en uppföljning av dessa bidrag och titta på hur man kan motverka att föräldrar som tar emot bostadsbidrag eller betalar underhållsstöd blir skuldsatta. Den ska också titta på incitamenten för att öka arbetsinkomsterna för dessa personer samt träffsäkerheten när det gäller att nå upp till de ekonomiska familjepolitiska målen. Vad jag kan se finns det här bara en liten koppling till jämförelsen vad gäller flerbarnstillägget i bostadsbidraget. Utredningen ska som sagt vara klar . rekommenderar i sin rapport regeringen att bredda den utredning som pågår till att se över flerbarnstillägget med syfte att förbättra den ekonomiska familjepolitikens fördelningsmässiga träffsäkerhet och förmåga att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Det är det uppdrag som tycker att regeringen ska titta vidare på. Det regeringen gör är att man tackar för rapporten och säger att den har gett fördjupad kunskap men anser inte att man behöver ge utredningen något tilläggsdirektiv. Man menar att detta tas om hand i utredningen, men som jag sa ser jag bara en mindre koppling till jämförelsen med flerbarnstillägget i bostadsbidraget. Jag och tycker annorlunda. Vi tycker att regeringen borde bredda utredningen och lägga till att se över flerbarnstillägget utifrån fler perspektiv än enbart denna jämförelse. Skälet är att vi anser att det finns ett värde i att alltid följa upp alla offentliga medels syften och resultat. Har de gett de effekter som var tanken? om flerbarns-tillägget i barnbidraget Det är viktigt att hushålla med våra gemensamma resurser och att de träffar rätt fördelningsmässigt. Det är viktigt att se över både hur fler personer ökar sina inkomster och hur de bidragsystem vi har träffar de mest utsatta barnfamiljerna. Barn som växer upp i ekonomisk utsatthet riskerar att själva hamna i samma situation, och det är viktigt att bryta denna cirkel. föreslår att regeringen ska titta på om de pengar som används till flerbarnstillägget kan användas till att exempelvis justera bostadsbidraget. Alla utredningar tar tid, och det är viktigt att de gör det. Av det skälet vore det klokt av regeringen att utvidga uppdraget ytterligare, även om denna utredning då kommer att försenas . Annars riskerar vi att förlora på att utvärdera denna del, eftersom det har att tillsätta en ny utredning, genomföra utredningen och därefter komma med nya förslag. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 159 (S): Precis som vi har hört från de två föregående talarna har granskat flerbarnstillägget och gett regeringen rekommendationer om hur man kan göra tillägget mer effektivt och ändamålsenligt. Vi socialdemokrater ställer oss bakom utskottets förslag till beslut och yrkar avslag på samtliga motioner. Som jag nämnde i en tidigare debatt här rymmer socialförsäkringsutskottet en mängd olika frågor som man kanske inte alltid ens kan bedöma på namnet. Den ekonomiska familjepolitiken är ett av fyra områden och innehåller i sig en mängd egna frågor, där flerbarnstillägget är en. Rapporten från , fru talman, innehåller som vanligt en massa matnyttig information, som rapporter från brukar göra, och tankeväckande resonemang som är till stor nytta för oss i utskottet och för alla som är intresserade av jämlikhet eller ekonomisk hushållning – eller varför inte båda delarna. Rekommendationerna från handlar om, som vi har hört tidigare härifrån talarstolen, att regeringen ska se över flerbarnstillägget för att det ska bli mer fördelningsmässigt träffsäkert, alltså att statens pengar ska användas till det de är tänkta att användas till. Framför allt pekar man på det faktum att flerbarnstillägget förändrades 2005 till att också inkludera familjer med två barn, i stället för tre eller fler som det var tidigare. menar att det blir mindre träffsäkert att fler familjer täcks av förmånen och att det kanske skulle vara vettigare att använda pengarna på ett annat sätt. För oss socialdemokrater är en mer jämlik och rättvis värld det vi strävar efter, en värld där den som behöver samhällets stöd ska få det och där de som ska vara samhällets stöd ska få vara det. Detta blir särskilt tydligt när det kommer till frågor som rör barns rättigheter. Vi är stolta över att vi har ett system med såväl barnbidrag som flerbarnstillägg. Men vi är inte nöjda där. Vi kan inte nöja oss så länge det finns familjer där plånboken är närvarande i tanken för att den fylls på alldeles för sällan och med alldeles för lite, medan behovet av pengar bara ökar. Vi kan inte vara nöjda så länge det finns barn som inte får sina rättigheter tillgodosedda. om flerbarns-tillägget i barnbidraget Framför allt är det med en sådan brist på pengar svårt att koncentrera sig på annat, alldeles oavsett om det är ett jobb man eventuellt går till eller om det är skola eller förskola för barnen. Det är nämligen inte bara försörjaren som bekymrar sig över hur ekonomin ska se ut. Det jag precis nämnde är inga nya kunskaper. tillsatte regeringen en utredning som kallas för , som ska se över reglerna för bland annat bostadsbidrag och underhållsstöd. Syftet med den var bland annat att skuldsättningen skulle minska för gruppen som får ta del av dessa stöd som träffsäkerheten skulle öka när det gäller vilka som får stöd och hur mycket de får. Som en del av detta ska utredaren också se över just flerbarnstillägget. Precis som har nämnts här kommer detta att presenteras , och därför tycker vi, liksom större delen av utskottet, att det är rimligt att invänta detta innan vi fattar ytterligare beslut i frågan. Med det, fru talman, vill jag återigen yrka bifall till utskottets förslag. 160 (MP): Det allmänna och generella barnbidraget infördes , 1948. Det har genom decennier bidragit till att stärka barnfamiljernas ekonomiska situation och minska barnfattigdomen. Men det har också bidragit till att utjämna klyftor och till ökad jämställdhet mellan könen. Barnbidraget är en markering att samhället har ett ansvar för barn. Att det är generellt, lika för alla och inte behovsprövat gör det till ett väldigt demokratiskt stöd. Det har fortfarande en fördelningsmässig betydelse, och det är viktigt. Men det ger föräldrarna frihet att använda pengarna så som de uppfattar bäst. Det bidrar inte till socialt stigma eller liknande, och det är ett kostnadseffektivt bidrag, just genom att ingen behovsprövning behöver göras. Risken för fusk är liten. Vi ska slå vakt om det generella och allmänna barnbidraget. Vi ska vara glada och stolta över vårt barnbidrag och barnbidragets långa historia. har granskat flerbarnstillägget i barnbidraget. Det är ett bidrag som inte ges till alla utan bara till familjer med fler än ett barn. Därmed har också ytterligare en fördelningsmässig aspekt byggts in. granskning har gjorts utifrån målet att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra med en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Vi ska ha jämställda föräldraskap. Och vi vill ha en jämnare fördelning av resurser. Resultaten av granskningen är att flerbarnstillägget bidrar positivt till de här målen men att det skulle kunna bli ännu bättre och fungera ännu mer effektivt. Det skulle bli en högre fördelningsmässig träffsäkerhet om till exempel flerbarnstillägget för tvåbarnsfamiljer avskaffades och medlen fördes över på de familjer som har tre eller fler barn. Det är ett av förslagen i rapporten. Men det finns också andra varianter och andra förslag för att få en bättre träffsäkerhet. om flerbarns-tillägget i barnbidraget Ja, det finns anledning att se över det här stödet, alltså flerbarnstillägget. Som meddelas i regeringens svar på rapporten är en sådan översyn redan på gång inom ramen för den utredning om bostadsbidrag och underhållsstöd som tillsattes i slutet av förra mandatperioden och som kommer med slutbetänkande i vår. Både storleken på ersättningen och vilka familjer som ska omfattas bör ses över – det tycker vi absolut – precis så som föreslår. Båda de uppdragen ryms också, tycker jag, ganska tydligt inom direktivet för den pågående utredningen. I väntan och på utredningen yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) om vägen till arbete efter nekad sjukpenning § 14 om vägen till arbete efter nekad sjukpenning betänkande 2020/21:SfU10 om vägen till arbete efter nekad sjukpenning (skr. 2020/21:31) 161 (SD): Det här är egentligen fråga. Jag kommer att läsa upp hennes anförande gällande om vägen tillbaka till arbete efter nekad sjukpenning. Jag vill börja med att under punkt 1 yrka bifall till utskottets förslag och under punkt 2 yrka bifall till reservation l av och . bygger på undersökningar hos flera statliga arbetsgivare om hur dessa arbetar med omställning och rehabilitering. Rapporten visar på allvarliga brister i stödet till individen. Trots att det finns tydliga lagkrav på upprättandet av en plan för individen fungerar varken uppföljning, samordning eller informationsutbyte i processen att stödja den sjukskrivnes återgång i arbete. Konsekvensen har blivit att personer förutom beskedet om att bli utförsäkrade och nekade sjukpenning dessutom lämnas åt sitt öde och inte får rätt stöd och hjälp för återgång i arbete. Vidare pekade utredningen även på att inte delgivits eller inhämtat information från den sjukskrivnes arbetsplats om möjliga planer på anpassning eller rehabilitering. Det har tyvärr också visat sig vara mer regel än undantag att den sjukskrivne inte erbjuds omställningsmöten mellan Arbetsförmedlingen och där den sjukskrivne får viktig information om exempelvis inskrivning på Arbetsförmedlingen och regelverket kring detta, vilket i vissa fall kan få allvarliga konsekvenser för den enskildes ekonomi om reglerna inte följs. Mot bakgrund av dessa allvarliga brister har regeringen tillsatt en del utredningar, men utskottet anser inte detta vara tillräckligt. Det är därför glädjande att utskottet har kunnat enas om ett tillkännagivande till regeringen där yrkanden från oss i , delvis bifalls. anser att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta för återgång i arbete för den som nekats sjukpenning. Samarbetet och informationsutbytet mellan Arbetsförmedlingen och måste bli mer effektivt. Omställningsmöten måste ske tidigt i processen och vara ändamålsenliga, och effektiva åtgärder för att underlätta återgången i arbete måste tas fram och implementeras. om vägen till arbete efter nekad sjukpenning Det är också viktigt att det sker ett informationsutbyte mellan och arbetsgivaren före dag 180 inför ett beslut om nekad sjukpenning. Utöver detta hade vi ett par andra förslag och har en gemensam reservation tillsammans med som har framfört liknande förslag. Där framför vi bland annat att i stället för att tidigt i sjukskrivningsprocessen endast ska informera den försäkrade om ett eventuellt avslagsbeslut bör myndigheten prioritera att upprätta en individuell och långsiktig plan för återgång i arbete. Regeringen bör också besluta om att i större utsträckning ska begära in en plan för återgång i arbete från arbetsgivaren. Vi menar vidare att det måste ske en tätare samverkan mellan när det gäller behovet av förbättrad information om den sjukpenninggrundande inkomsten. Det som kan hända är att en person som av anses ha arbetsförmåga blir utförsäkrad trots att personen är sjuk. Samma person bedöms av Arbetsförmedlingen inte vara anställbar och skrivs således in med förhinder. Detta kan senare få konsekvensen att nollar personens SGI, alltså den sjukpenninggrundande inkomsten. Detta beslut försätter människor i en omöjlig återvändsgränd och en hopplöst svår ekonomisk situation. Det här är ett regelverk som år resulterat i mänskligt lidande, och det måste åtgärdas så att bedömningen från och Arbetsförmedlingen stämmer överens. Utöver det som lyfts fram i betänkandet och i reservationen anser vi att regeringen borde se över systemet från grunden, eftersom personer trots att de jobbat en stor del av sitt liv innan de blev sjuka kan få sin sjukpenninggrundande inkomst helt nollad på grund av informationsbrist och byråkratiska regelverk. En återgång i arbete borde också kunna göras mycket mer flexibel där återgången kan ske i små steg samt med möjligheten att prova att börja arbeta eller studera på låg nivå med bibehållen ersättning. Genomgående problem är att sjukskrivna personer får alltför svagt stöd och alltför dålig tillgång till adekvat rehabilitering som vi har ett alltför fyrkantigt regelverk som utförsäkrar människor innan de är redo att återgå i arbete. Detta har inte minst märkts nu när vårdpersonal som har ställt upp och vårdat covid-19-sjuka själva har blivit långvarigt sjuka. De har sedan utförsäkrats på grund av ett stelbent regelverk. Den hårda belastningen på vården gör också att tillgången till övrig vård och behandling är begränsad. I ett sådant läge är det hoppingivande att regeringen nu arbetar med att förändra regelverket för rehabiliteringskedjan för att förhindra inhumana utförsäkringar. Det är dock sorgligt att det skulle krävas en pandemi för att regeringen skulle vakna och agera. bör det sägas att ingen mår bra av för lång sjukskrivning om man har förmåga att återgå i arbete, om än i små steg. Jag hoppas därför att regeringen tar till sig dagens tillkännagivande och får ordning på stödet till individen i processen att återgå i arbete. 162 (C): om vägen till arbete efter nekad sjukpenning visar tydligt på problem och svårigheter när det gäller sätt att hantera sjukskrivningar. De har inte kontakt med arbetsgivaren om den sjukskrivnes möjligheter till återgång i nuvarande arbete. De informerar inte heller den sjukskrivne om vilket beslut det kommer att bli, avslag eller bifall. De kommunicerar inte heller med Arbetsförmedlingen och förmedlar inte till den sjukskrivne vilka konsekvenserna kan bli av att skrivas in hos Arbetsförmedlingen som arbetssökande med förhinder. Det är graverande.