prot · H80950 · 2020-12-09 00:00:00 — Sedan påpekar regeringen att man behöver göra förbättringar vad gäller skogsbrandsbekämpning. En viktig komponent är att på ett bättre sätt än utnyttja de helikoptrar som ägs av staten. Det är något som inte tas upp, och det är något som har påpekat: Statens helikoptrar, som Försvarsmakten och äger, borde på ett helt annat sätt samordnas under en huvudman, så att vi exempelvis vid skogsbränder kan använda de resurser vi har på ett effektivare sätt än vad vi gjort historiskt. Avslutningsvis vill jag instämma i exakt den redogörelse som gjorde för vår reservation. Den handlar om att är jätteviktig och att export är bra, men det är viktigt att regeringen kommer tillbaka till för bemyndigande. Vi har haft den ordningen förut, och och uppfattning är att vi ska hålla fast vid den hållningen och det sättet att agera. 56 (S): Vi debatterar försvarsutskottets betänkande nummer 1, Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på den enda reservation som finns. Jag vill dessutom understryka att beredningen av totalförsvarspropositionen genomförs med vad vi kan kalla parallell förskjutning, vilket innebär ytterligare försvars- och säkerhetspolitiska debatter . Jag väljer därför att koncentrera mig på de ekonomiska frågorna i den här debatten. Försvarspolitiken måste ha sin utgångspunkt i ansvaret för . Det handlar om att hävda vår suveränitet, vår demokratiska samhällsordning och rätten att själva bestämma över vår framtid. De senaste tio årens utveckling i vår omvärld har inneburit en total omsvängning vad gäller försvars- och säkerhetspolitiken och därmed anslagen till utgiftsområdet. Stora steg har tagits under innevarande försvarsbeslutsperiod, och ännu större steg kommer att tas med besluten denna och . Efter valet beslutade om en ram för utgiftsområdet på drygt 45 miljarder. Förslaget lyder på drygt 71 miljarder – en anslagsökning på nästan 26 miljarder, eller , . –2025 kommer nivån på anslagen till det militära försvaret att ha ökat med 27,5 miljarder i jämförelse med 2020. Totalt kommer 79 miljarder att tillföras det militära försvaret . Tillsammans med de anslagsökningar som regeringen beslutat, föreslagit och aviserat –2020 kommer anslagen till det militära försvaret att ha ökat i fasta priser . Utöver de ökningar av den ekonomiska ramen som tidigare aviserats tillförs l miljard 2024 och ytterligare l miljard 2025. Det innebär sammanlagt 3 miljarder mer än vad som tidigare aviserats . Den ekonomiska ramen 2025 prolongeras också . Detta innebär att det sammantaget tillförs ytterligare 13 miljarder . kommer regeringen att genomföra en kontrollstation och utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet för att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Försvar och samhällets krisberedskap Det här innebär den största ambitionshöjningen av försvarsförmågan . Förslagen i propositionen bygger på helheten av Försvarsberedningens förslag och är centrala för att kunna genomföra en nödvändig förmågeökning av det militära och civila försvaret. Satsningarna innebär att totalförsvarets förmåga fortsätter att stärkas och att totalförsvaret utformas och dimensioneras för att kunna möta ett väpnat angrepp mot , inbegripet krigshandlingar på svenskt territorium. Ambitionsförstärkningen ska ses mot bakgrund av att det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats. kommer att påverkas om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde, och ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. I budgetbetänkandet betonade försvarsutskottet att Försvarsmakten i det korta perspektivet borde färdigställa den beslutade krigsorganisationen. Utskottet understryker fortfarande vikten av att fullt ut bemanna och utrusta dagens krigsorganisation, som det skapas förutsättningar för ökad förmåga . Uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning. Strategisk styrning inom försvarsområdet lyfts fram i budgetpropositionen, och även utskottet lägger stor vikt vid att myndigheternas arbete följs så att styrningen och uppföljningen kan utvecklas. Att enbart anslå mer och mer pengar kommer dock inte att innebära att Försvarsmakten automatiskt löser sina uppgifter. För egen del noterar jag särskilt beskedet från Försvarsmakten : Det är inte ekonomi som är utmaningen utan personalförsörjning och infrastruktur. Jag noterar också beskedet: Vi kommer att kunna fullfölja de inriktningar som finns i totalförsvarspropositionen. Vår utgångspunkt i försvars- och säkerhetspolitiken är breda och långsiktiga överenskommelser som gagnar vårt land och vår säkerhet. Jag kan bara beklaga att , som gör anspråk på att vara ett statsbärande parti, inte har förmått att axla ansvaret att hitta den gemensamma, breda lösning som landet och medborgarna förtjänar. I stället för att betona samsynen här och har man hamnat i en position vid sidan om, en position där man hellre talar om där och då – det vill säga vad som eventuellt kommer att hända efter denna periods utgång, vad som eventuellt kommer att hända 2026–2027. Önskan att distansera sig från regeringen har inneburit att partierna till höger inte har förmått att samla sig tillsammans med majoriteten bestående av socialdemokrater, miljöpartister, centerpartister och liberaler kring en enighet för landets bästa. Det skapar bilden av en oenighet som knappt existerar mer än på papperet och i det politiska spelet, åtminstone inte här och – möjligen där och då, men det vet vi ännu ingenting om. Med det, fru talman, yrkar jag återigen bifall till utskottets förslag. 57 (M) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Det är hårda ord som kommer från en socialdemokrat. Att inte är ett statsbärande parti och att inte tar ansvar för försvaret är en märklig inställning, då det är vi som faktiskt står upp för att genomföra det som vi parlamentariker har kommit överens om. Det är vi som menar att det är viktigt att man inte bryter ut delar ur Försvarsberedningens rapport och sedan liksom försöker sätta ihop det hus som är byggt, för det kommer inte att fungera. Det är vi som menar att det är viktigt att varje del i Försvarsberedningens rapport blir verklighet. När man träffar förband kan man se att flera delar i Försvarsberedningens tankar och ingångar redan är borttagna ur systemet. Då kan vi antingen försvara en socialdemokratisk försvarsminister som gör detta eller försvara det parlamentariska beslut som vi har tagit fram och som är viktigt att det genomförs i sin helhet. Man kan också titta på vad som behövs i denna verksamhet. Det behövs en långsiktighet, och det behövs planeringsförutsättningar för att kunna köpa materiel, träna trupper och bygga infrastruktur. Då måste man kunna ge besked över mer än bara en budget. Min fråga till ClasGöran är om ni vill göra tillskott till försvarets ekonomi efter det att den försvarspolitiska perioden tar slut, det vill säga 2026 och framåt. Är Socialdemokraterna beredda att tillföra de medel som gör det möjligt att genomföra det som parlamentariskt har överenskommits i Försvarsberedningen? 58 (S) replik: Jag noterar frågorna från , som representerar ett parti vars statsminister för talade om försvaret som ett särintresse i den ekonomiska debatten. talar om uppgifter och förmågor som redan är borttagna. Med det resonemanget borde i så fall och föreslå mer pengar i närtid, men det gör man inte. Man väljer att koncentrera sig på perioden i stället för att kraftsamla här och och se till att här och lösa de uppgifter som ska lösas inom försvaret. Jag tycker att det blir en lite märklig debatt när man hellre diskuterar det som ligger långt bortom horisonten än är beredd att ta ansvar här och för ett gemensamt beslut som skulle gagna . 59 (M) replik: Låt mig då påminna ClasGöran om de stora besparingar som Socialdemokraterna presenterade som Alliansen ledde landet. Det kanske hade kunnat vara ännu värre om vi inte hade haft den regering vi hade då. Vi har frågat och om det finns några ökade kostnader som kommer att vara gökungar i det kommande försvarsbeslutet. Vi har inte fått svar, men det finns fortfarande misstankar om att det kommer att vara så. Det man från myndigheterna berättar är att det har varit positiva effekter av kostnadsutvecklingen. Men så kommer det ju inte att vara för alltid. Jag vill fråga ClasGöran : Kan du garantera att inga fördyringar kommer att ske i Försvarsmakten ? 60 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Nej, , jag kan inte garantera att det inte blir några kostnadsfördyringar. Jag kan inte heller garantera en prisutveckling som går åt andra hållet, som vi har haft den senaste perioden. Jag tycker, återigen, att det hade varit av vikt om vi tillsammans hade kunnat hitta en samsyn här och om att vi gemensamt bygger försvaret av i stället för att komma fram till en diskussion som handlar om vad vi kanske inte klarar av 2026 eller 2027. Jag tror att det skulle ha gagnat den politiska debatten om den i praktiken hade handlat om det som vi egentligen är ense om i stället för om hypoteser som ligger långt bortom horisonten. 61 (KD) replik: I Försvarsberedningen var det en grundbult att ha det tioåriga perspektivet. Det tar tid att bygga upp militär förmåga. Det som har visat sig nu är att det fattas pengar. I det här tioårsperspektivet fattas det väldigt mycket pengar. Jag undrar rätt och slätt: Varför väljer Socialdemokraterna att inte fortsätta med trappan till 2026 och 2027 så att vi hade kunnat vara trovärdiga med att det som vi har beställt också kan betalas? 62 (S) replik: Jag utesluter inte mer pengar , . Men jag tycker – återigen, precis som jag sa i föregående replikskifte – att det är olyckligt om vi hamnar i en diskussion om att det behövs mer pengar längre fram i stället för att koncentrera oss på de uppgifter vi har här och . Jag noterar beskeden från Försvarsmakten som kom om att man gör bedömningen att det inte är ekonomin som är det största hindret . Det handlar om infrastrukturförsörjning och personalförsörjning. Uppgiften löses inte bara för att vi tillskjuter mer och mer pengar. De pengarna, de ekonomiska resurserna, måste också kunna tas om hand på ett relevant sätt i stället för att slösas bort i en uppbyggnad som trycks igenom i stället för att göras planerat och grundligt. 63 (KD) replik: Det är inte fråga om att slösa bort pengar. Det är väldigt noga beräknat hur mycket som behövs. ÖB har varit tydlig med att han önskar besked om . När man bygger upp en militär förmåga är det här . Beskedet vi fick var att det var rejäla kostnadsfördyringar inom flygvapnet. Det gäller nya E och bibehållet C/D och att det finns utmaningar med personalförsörjning, nybyggnationer och infrastruktur. använder man PLO, pris- och löneomräkningssystemet, men det är som att luta sig mot ett draperi. Vi måste ha en långsiktigt hållbar ekonomi. Det är tragiskt att regeringen inte vill vara med på att ta fram den finansiering som krävs. 64 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag var ledamot i försvarsutskottet . Jag hörde inte en gång kräva fullt ut finansierade tioåriga försvarsbeslut. 65 (C): Tack till mina kollegor i försvarspolitiken för tidigare inlägg i de här viktiga frågorna! Stundande nyårsafton är för förverkligande och genomförande av nuvarande inriktningsbeslut . När man ser tillbaka kan det kännas som att det har gått väldigt fort. kan vi konstatera att mycket har hänt, både vad gäller omvärldsutvecklingen och på hemmaplan, i arbetet med att stärka vår samlade beredskap. Vi kan också se en del utmaningar kopplade till totalförsvarsutvecklingen. Många viktiga ställningstaganden gjordes 2015. Inte minst var det ett trendbrott med mer resurser och en tydlig fokusering på att stärka den militära förmågeutvecklingen, stärka folkförankringen och försvarsviljan och få igång totalförsvarsplaneringen runt om i hela landet. Vi kan se i årsredovisningar och uppföljning nu i liggande budgetförslag att mycket har hänt och att många viktiga processer pågår både i Försvarsmaktens verksamheter och i de civila myndigheternas ansvarsområden och inte minst också nu i kommuner och regioner. Det handlar om att den här frågan måste genomsyra hela samhället, alla samhällssektorer och också, på ett eller annat sätt, engagera hela befolkningen. Det handlar om vår gemensamma säkerhet, trygghet och också tydlighet när det gäller var vi står som demokratiskt land i förhållande till andra länder som utmanar rådande världsordning. Att bygga försvarsförmåga tar tid. Det kräver resurser och är förenat med många utmaningar. Vi har sett det med urholkningseffekter – man har fått mindre för de pengar man har beslutat att tillföra, oundvikligheter i och med kostnadsökningar har tillkommit och förändringar har gjorts som har påverkat planeringen. Vi måste ge långsiktiga förutsättningar. Det är precis det som Försvarsberedningens viktiga arbete har syftat till – både att ta fram underlag för att beskriva hur det faktiskt ser ut och att tydliggöra vad som krävs och ska genomföras civilt och militärt. har varit med och tagit ansvar tillsammans med andra partier både i regeringsställning och utanför, såväl i försvarsbeslutet gällande mer pengar som när vi har medverkat till viktiga kompletteringar ekonomiskt . Det har varit viktigt utifrån gällande försvarsbesluts möjligheter att genomföras och utifrån hur omvärldsläget successivt har förändrats. är i en situation där vi inte kan utesluta ett väpnat angrepp. Dimensioneringsgrunderna för det svenska försvaret ska vara att kunna möta just ett väpnat angrepp. gjorde vi därför aktivt överenskommelsen om betydande resursförstärkningar som börjar gälla från nästa års budget. Det blir ytterligare 5 miljarder , ytterligare 5 miljarder och ytterligare ett tillägg om 5 miljarder . Sommarens kompletterande förhandlingar ledde till ytterligare 6 miljarder och 7 miljarder . Försvar och samhällets krisberedskap Det är, som vi har hört tidigare i debatten, en relativt sett mycket betydande ekonomisk förstärkning för det svenska militära försvaret. Det är viktiga förutsättningar som ska ges för fortsatt tillväxt och utökad krigsorganisation i hela landet med fler regementen, fler rekryteringar, fler värnpliktsutbildade och fler officerare. Även för stärkt civil förmåga har en uppgörelse gjorts om totalt 3,8 miljarder , med början med 1 miljard . Det finns mycket goda skäl för detta, såväl det militära och strategiska läget som det säkerhetspolitiska läget och en inre sårbarhet med allt från krisberedskap till civilt försvar. När det gäller uthållighet och samlad beredskap är utmaningarna oerhört många. När det gäller krisberedskap finns det en tendens att orka fokusera på bara en stor kris i taget. Om det brinner fokuserar vi på brandsläckning. Om det stormar är mycket kopplat till det. Om det regnar och blir översvämningar pratar vi mycket om översvämningar. Vi kan ta område efter område beroende på vad som är aktuellt just . Det finns en tendens att genomföra de åtgärder som vi upplever krävs. Sedan utvärderas det, och det föreslås ytterligare åtgärder i efterhand. Vi behöver klara att hantera flera större kriser . Vi måste orka fokusera inte bara på pågående stora utmaningar utan också på vad som kan hända i övrigt. Vad kan hända säkerhetspolitiskt? Och vad behöver vi klara för att personella resurser ska finnas i offentlig verksamhet tillsammans med privat för att ha uthållighet över med svåra påfrestningar? Det är vad detta betänkande handlar om. Vi behöver klara att bygga civil beredskap i fredstid, med krisberedskap för daglig verksamhet, skala upp och gå in i högre beredskap och även klara av säkerhetspolitisk stor prövning och militära aktiviteter i . hörde vi rapporter om att det saknades viktiga hygienartiklar i vården, i regionernas verksamhet, för att man skulle kunna genomföra planerad operationsverksamhet. Det dröjde inte länge förrän pandemin bröt ut . Erfarenheterna från det som Försvarsberedningen hade presenterat i rapporten blev realitet. Det som vi pratade om blev ett faktum, med de stora sårbarheter vi i dagens läge har i . Vi saknar tillräcklig uthållighet. Vi saknar tillräcklig uthållighet i personalbemanning men också nödvändiga resurser för att kunna skala upp daglig verksamhet. När vi och världen drabbades av pandemin blev uppenbara sårbarheter ännu mer synliga. Pandemin har verkligen blottat stora brister i svensk krisberedskap. Det behöver vi prata om och tillsammans hjälpas åt att hantera. Det är brister som har varit kända men som har lämnats helt utan åtgärd. Det är ett underbetyg för svensk krisberedskap att de stora utvecklingsstegen tas först när kriserna har skett. Vi behöver vara förutseende, proaktiva och förberedda inför stora händelser, även när det handlar om civil beredskap. har aktivt tagit ansvar de här åren för att tillföra både det militära och det civila mer pengar och betydande resurser. Vi ser att det kommer att krävas ytterligare resurser. Vår målsättning är att uppnå av bnp till det militära försvaret. Försvarsberedningens förslag i rapporten ska genomföras i sin helhet. Det kommer att kräva mer resurser. Försvar och samhällets krisberedskap tar vi viktiga steg framåt. Vi tar viktiga steg för att påbörja ett nytt inriktningsbeslut, en ny period. Det ska sedan följas upp med ökad kostnadsmedvetenhet, utvärdering och uppföljning åren därefter. Sedan ska grunden för ytterligare ett försvarsbeslut läggas. Vi har stora förväntningar. handlar det också om att ansvarsfullt använda de skattekronor som anslås till de här viktiga verksamheterna. Skattebetalare och svenska folket ska få ut så mycket som möjligt i förmågeökning av de här stora kostnadsökningarna och tillskotten. Det behövs också. För att det ska genomföras på bästa sätt är vi med och engagerar oss i detta viktiga arbete. Det finns mycket att lyfta fram. kommer vi att ha den stora debatten inför försvarsbeslutet . Men vi behöver bära detta tillsammans för att på bästa sätt stärka vår beredskap. Det handlar om människors liv och hälsa och vår samlade säkerhet. Jag vill yrka bifall till liggande förslag. Jag tackar också för en bra debatt. 66 (L): Tack till tidigare talare för en konstruktiv och bra debatt! Det är en historisk dag i svensk försvarspolitik, såklart på grund av det medialt uppmärksammade beslut om Nato-option som fattades i ett av våra utskott här i , men också på grund av den budget som vi nu debatterar. Med den här budgeten påbörjas inget annat än en historisk resa för svenskt försvar. av nedläggningar och avvecklingar ska det svenska militära försvaret äntligen få växa igen. Det har alltså varit sju decennier av neddragningar, och ska det börja växa igen. Det är historiskt. ska gå från att använda av bnp till försvaret till 1 ½ procent av bnp. Det kommer inte att vara tillräckligt, vilket flera har sagt tidigare i debatten. Men det går inte att säga något annat än att det är en mycket bra början. Med enbart de anslagshöjningar som det nu ska beslutas om tillförs utgiftsområdet mer än 200 miljarder . För oss som har kämpat år för att höja anslagen till svensk försvarsmakt, som länge har siktat på av bnp till försvar, är det här en mycket stor seger. Det är en historisk dag för svenskt försvar. Alla våra grannar, kanske med ett undantag, ser såklart positivt på de svenska förstärkningarna. Glädjande är också att sju av kammarens åtta partier är i stort sett överens om ekonomin för den försvarsperiod som ligger framför oss. Det ger viktiga signaler till svenska folket, till grannarna och till de grannar som eventuellt inte tycker om att satsar på försvaret. Den budgetproposition som vi debatterar är helt sedvanlig. Försöken att göra om den till ett försvarsbeslut stoppades ju. Inte minst för långsiktigheten och stabiliteten är det avgörande att vi har fått en totalförsvarsproposition som lägger fast förutsättningarna ända och med utblick mot 2030. Försvar och samhällets krisberedskap Liberalerna ställde sig aldrig bakom försvarsbeslutet , eftersom vi insåg att det var gravt underfinansierat. Och dessvärre fick vi rätt. I stort sett under innevarande försvarsbeslutsperiod tvingades rycka ut med nya ekonomiska förstärkningar. Det blev nästan lite tjatigt hur uppenbart det var att det inte räckte till. Ändå nåddes inte de övergripande målen om till exempel två fullt utrustade och övade armébrigader. Mycket kan sägas om försvarsbeslutet , men det stärkte knappast tilltron till försvarspolitikens förmåga att träffa rätt. Ordningen i försvarets ekonomi måste bli bättre. Därför har Liberalerna kämpat för en rad skärpningar. Genom av fastställda objektsramar ska stridsflygs- och undervattensförmågan nu få fasta ekonomiska ramar som inte kan överskridas med mindre än , denna kammares, tillåtelse. Principen design-to-cost införs också. Det innebär att avdelad ekonomi gäller, och om fördyringar hotar handlar det om att beställningen får minskas eller specificeras om. Det handlar helt enkelt om att man måste hålla sig inom de beslutade ramarna. inrättas en ny anslagsfinansierad myndighet som enbart har att följa upp och utvärdera det militära och det civila försvaret. Det handlar om rationalitet i fråga om både ekonomi och verksamhet. Vidare kommer Försvarsberedningen att direkt efter valet börja arbeta med en kontrollstation. Det innebär en uppföljning av det försvarsbeslut som kommer att fattas . Försvarsberedningen ska kontrollera att ekonomi och inriktning överensstämmer med beslut. lämnar också beredningen förslag på planeringsramar för nästkommande försvarsbeslutsperiod, det vill säga för åren 2026–2030. Men låt mig vara glasklar och riktigt tydlig: Den slutgiltiga ekonomin för perioden fastställs i ett nytt försvarsbeslut . I det betänkande som vi har framför oss i kammaren finns en reservation från . När det gäller eventuell försäljning av C/D för att öka tillgängligheten till stridsflygsystemet vill man bara ge regeringen bemyndigande . Jag kan känna viss förståelse för den hållningen, men från vårt håll är det viktigt att komma ihåg att när som helst kan fatta beslut om att dra in sitt bemyndigande. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag. 67 (MP): Försvaret är otroligt viktigt för allas trygghet och säkerhet. Totalförsvaret omfattar en mängd olika aktörer och verksamheter inom flera utgiftsområden och består av både det militära och det civila försvaret. De är viktiga var och en för sig men också avgörande för varandra. Det är en trygghet för oss alla att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utifrån regeringens uppdrag fortsätter arbetet med att utveckla en sammanhängande planering av totalförsvaret och stödja berörda aktörers totalförsvarsplanering. debatterar vi den nya totalförsvarspropositionen. I den lägger vi ny grund för fortsatta säkerhetspolitiska inriktningar framöver. debatterar vi också försvarets budget och var vi ska lägga resurserna för att förstärka de delar där vi ser att utvecklingen måste stärkas. Det är dagens debatt ett forum för. Försvar och samhällets krisberedskap Regeringen tillför till det militära försvaret och till det civila försvaret 2021. Betydligt mer följer åren som kommer. Det militära försvaret är oftast det vi tänker på när vi talar om försvaret. Det är viktigt. Det behöver stärkas, och det görs nu också framöver med fler värnpliktiga, mer investeringar och utvecklingsprojekt. Cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande. Inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret innebär att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Den utökade samordning som etableringen av centret innebär kommer att utgöra en viktig komponent i utvecklingen av informations- och cybersäkerheten i . MSB, , , , , och Säkerhetspolisen har fått i uppdrag att ta fram en gemensam, samlad handlingsplan med ett flertal åtgärder. Vikten av arbetet med cyberhot och desinformation kan inte nog understrykas.