prot · H80926 · 2020-10-22 00:00:00 — döms till exempel en jägare med ett otillåtet stort magasin enligt samma lag som en grovt kriminell med en arsenal av automatvapen. Därför vill jag fråga justitieminister varför han inte gör mer för att säkerställa att skärpningarna inte slår mot laglydiga vapenägare. 107 Justitie- och migrationsminister (S): Jag skriver inte alls under på det. En grovt kriminell med en jättestor vapenarsenal döms för ett grovt vapenbrott, kanske till och med ett synnerligen grovt vapenbrott, med en mycket högre straffskala än för den som bara döms för ett vapenbrott av normalgraden. Den möjligheten har domstolarna. Jag tror att minimistraffet för det synnerligen grova vapenbrottet ligger fängelse, så det är faktiskt inte alls på det sättet. Från vår sida har vi naturligtvis inga som helst ambitioner att försvåra för jägare eller vanliga vapenägare som har vapnen till pistolskytte eller sådant. Det är inte heller den typen av förslag vi lägger fram. De förslag vi lägger fram syftar till att komma åt den typ av vapenhantering som vi sett bland gängkriminella. Det gäller till exempel skärpningen av det grova vapenbrottet som medför en häktningspresumtion som innebär att vi numera kan häkta dem som springer runt på gatorna med vapen som de inte har rätt till. Det är gängkriminella. Det är inte jägare. 108 (M): Lika inför lagen, samma skyldigheter och rättigheter – tyvärr finns det vissa som anser sig stå ovan lagen och skapar egna rättigheter. kan vi se att djurhållare, politiker och anhöriga till djurhållare hotas och trakasseras av autonoma djurrättsaktivister. Man reser land och rike runt och lämnar oreda och kaos i sina fotspår. Detta hotar de demokratiska principer vi har i samhället, och det hotar det fria näringslivet i . Justitieministern har tidigare här lovat att återkomma till med en lagstiftning för att komma åt de autonoma djurrättsaktivisterna. Jag har två frågor till justitieministern: När kommer förslaget? Och kan vi tänka oss en särskild brottskod för djurrättsaktivism? 109 Justitie- och migrationsminister (S): Precis som jag sa i mitt tidigare inlägg i denna fråga har vi redan vidtagit åtgärder. Vi har gett möjlighet till ökad kameraövervakning för att övervaka sina ägor. Vi har sett till att det införts ett särskilt återrapporteringskrav för polisen så att man markera mot dessa grupper. De är inte stora – det är ändå den bild man får. kan det vara så att om man väl lyckas ta en av dem som håller på så här försvinner denna brottslighet i det närmaste. Men det är ändå ett fåtal som ställer till på det här sättet, och då måste man helt enkelt se till att gripa dem och ha möjligheter att göra det. Vi bygger ut polisen, naturligtvis, och det gör också att uppklaringsmöjligheten för de här brotten ökar. Sedan nämnde jag det lagstiftningsarbete som vi nu håller på med. Det gäller lagstiftningen om olaga intrång, som är och inte är avpassad för att kunna freda de här gårdarna på ett sådant sätt som man skulle kunna önska. Vi håller på med ett lagstiftningsarbete, och min bedömning är att vi kommer att kunna gå till för ett ikraftträdande för den straffrättsliga lagstiftningen. 110 (M): Min fråga går till justitieminister . , , , , med flera – jag kan fortsätta att rabbla, och det gäller städer som landsbygd. I alla fallen handlar det om orter, städer och platser där kriminaliteten har ökat. Det handlar om fler brott, färre poliser och vanliga människor som råkar illa ut: butiksinnehavaren som blev rånad och ungdomen som blev av med sin jacka, för att nämna några exempel. Det är viktigt att agera mot gängkriminaliteten, inte utan . Jag vill fråga justitieministern: åtgärder avser regeringen att vidta, och när? 111 Justitie- och migrationsminister (S): Jag delar naturligtvis uppfattningen att gängkriminaliteten är ett av våra stora samhällsproblem. har kriminaliteten i andra avseenden ibland faktiskt minskat. Bland annat villainbrott, inbrott i sommarstugor och sådant har minskat . Men gängkriminaliteten som dessa grupper begår – det kan vara rån, grova utpressningar eller grova våldsbrott – måste vi gå fram betydligt hårdare mot än man har gjort tidigare. Förra mandatperioden skärpte vi straffen i en lång rad avseenden. Det gällde så gott som alla de grova våldsbrotten och det grova vapenbrottet, som jag har nämnt tidigare. Detta gör att vi nu kan ta betydligt fler . Folk som tidigare sprang runt med vapen på stan kan nu häktas i väntan på rättegång och sitter nu också där. I motsats till vad påstår har vi nu fler poliser än vi någonsin har haft. Det beror på att de stora kullarna från polisutbildningarna äntligen börjar gå ut. Vi har ju startat två nya utbildningar, i och . Vi kommer med det 34-punktsprogram vi har i botten att fortsätta att bygga ut våra möjligheter att komma åt detta. Stöd till deltagande i WHO 112 BORIANA (M): är ett land som har varit extremt framgångsrikt i att bekämpa covid-19. Trots den geografiska närheten till och en befolkning på 23 miljoner har endast 513 personer blivit smittade, och 7 har avlidit. har beslutande organ möte, men är inte inbjudet. Diktaturen sätter stopp. Flera ministrar från , , , och har offentligt gett sitt stöd för deltagande. Så jag undrar om socialminister också tänker göra det. 113 Socialminister (S): Tack så mycket, Boriana , för en fråga som jag inte har för avsikt att besvara på det sätt som Boriana kanske tänker sig, med ett definitivt besked. Jag tycker i stället att den frågan kan ställas till utrikesministern för en längre och mer fördjupad diskussion. Frågestunden var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:48 om äganderätten 114 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig när och hur jag kommer att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Han har i det sammanhanget också frågat vilka partier och representanter som kommer att ingå i den. har även frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stärka äganderätten kommande år och på vilka områden jag ser att äganderätten brister och därför behöver stärkas. ställde samma frågor i en interpellation . Som jag svarade då arbetar regeringen för fullt med att genomföra den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, , det så kallade januariavtalet. Detta är ett arbete som kommer att fortsätta även framöver. Mot bakgrund av januariavtalet har regeringen tillsatt , som har i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har också mot bakgrund av januariavtalet tillsatt . I utredningens uppdrag ingår bland annat att lämna förslag som säkerställer ett regelverk som effektivt och rättssäkert kan skydda arter och som är tydligt gentemot markägare gällande när dessa har rätt till ersättning. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Det är miljö- och klimatministern som ansvarar för dessa utredningar. Som jag framhöll i mitt tidigare svar kan det konstateras att frågeställningar som rör skyddet för äganderätten kan uppkomma i skilda sammanhang och på många olika rättsområden. Svåra avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen behöver ofta göras, inte minst på områden där hälsoskydds‑, miljöskydds- och säkerhetsskäl kan motivera begränsningar av skyddet för äganderätten. Som framgår har de utredningar som pågår i uppgift att överväga och föreslå en rad olika lagändringar som är av stor betydelse för markägares rätt. Ett av uttalade syften är dessutom att värna och stärka den privata äganderätten till skogen genom att stärka rättssäkerheten för markägare och företag och säkerställa att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Det är framför allt frågeställningar som hänger samman med äganderätten till skogen som är bakgrunden till tillkännagivande om att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. När det gäller anges i utredningens direktiv att översynen ska säkerställa ett regelverk som effektivt och rättssäkert kan skydda hotade arter och är tydligt gentemot markägare gällande när de har rätt till ersättning. För att värna äganderätten ska rättssäkerheten för markägare och företag stärkas. Jag kommer mot denna bakgrund att invänta resultatet av bland annat och för att se vilka förändringar som kan behöva genomföras. I sammanhanget vill jag också framhålla att den nuvarande utformningen av egendomsskyddet i grundlag är ett resultat av ett omfattande arbete som gjordes i brett politiskt samförstånd i , och detta trädde i kraft . Avslutningsvis: En parlamentariskt sammansatt kommitté utgörs alltid av representanter från samtliga riksdagspartier, och de utses efter förslag från respektive partigrupps kansli. Fördelningen av ledamöterna är proportionerlig. 115 (M): Tack för svaret, statsrådet ! Frågan är varför jag interpellerar om detta igen. Jo, många markägare och skogsägare som jag möter känner sig frustrerade. De känner sig hotade av staten, av och behandling av dem i olika ärenden. De känner att äganderätten successivt undermineras. Statsrådet svarar att en utredning om äganderätten pågår enligt punkt 26 i januariavtalet. Så kan det mycket väl vara. svarar statsrådet att en skogsutredning ska vara klar . Och en artutredning är tillsatt. Vad en artutredning har med äganderätten att göra har jag faktiskt svårt att förstå. Ju bättre du vårdar din mark, desto mer värdefulla arter bör det finnas på den. Det kanske finns mer där än på den mark som staten har skött . Utredningen ska redovisa sitt uppdrag , svarar statsrådet. Slutligen säger statsrådet att gällande lagstiftning om egendomsskyddet gjordes i brett samförstånd . Det kan mycket väl vara så, men det fungerar trots allt inte tillfredsställande. Och det är detta gjordes. Till saken hör, fru talman, att beslutade att det skulle tillsättas en parlamentarisk kommitté för att stärka den grundlagsskyddade egendomsrätten. Då är min fråga till statsrådet: tillsätts inte den? Är det regeringens beslut som gäller och uppgörelsen med stödpartierna, eller är det kammaren som bestämmer? Den frågan är principiellt viktig. Den vill jag ha svar på. I min värld, i en demokrati, är det beslut som är övergripande och som bör gälla. Vidare är det på det sättet att en utredning i stort sett endast handlar om skogen. Det finns många andra ärenden när det gäller äganderätten. Det handlar om markanvändning, hemfridszon och bygge av bryggor bland annat. Det är inte ovanligt att de lokala byggnadsnämnderna ger dem som bor på en ö tillstånd till att bygga brygga. Sedan river tjänstemän upp besluten med hänvisning till att det går en Waxholmsbåt dit en gång . Jag anser inte att det är en rättssäker hantering av äganderätten. Jag anser att varje människa som äger mark på en ö och som ska ha tillträde till sin ö ska ha rätt att bygga en brygga om förutsättningarna är sådana, och det är de i huvudsak. Min fråga är: Ska statens myndigheter även fortsättningsvis, när denna utredning är klar, ha rätt att köra över kommunernas beslut om markanvändningen? Det är en fråga om kommunalt självstyre, precis som i fråga om den nya utredningen om vindkraften. Kommunernas beslut blir underordnade. Man tar bort det kommunala självstyret och låter staten ta över besluten. Min fråga till statsrådet är: När kommer den parlamentariska kommittén att tillsättas? Statsrådet är svaret skyldig. 116 (M): Äganderätten är under ständig attack i trots att den är grundlagsskyddad. Det gör mig starkt bekymrad. är en fjärdedel av yta lagd under strandskydd. Många ställer frågan hur JÖK-partierna kan bidra till att detta utökas och förstärks ännu mer. Vi moderater vill i alla fall avskaffa strandskyddet och ge kommunerna möjlighet att se över behovet. Vi har lyssnat på väljarna. , som jag kommer från, drabbades hårt när gjorde sin tolkning av regleringsbrevet. Uppmaningen var att strandskyddet endast skulle utökas om det var särskilt motiverat. tolkade detta och drog den stora våta strandskyddsfilten ända längs hela kusten. Med anledning av detta vill jag fråga minister : Är gränsen nådd när det gäller landareal som är strandskyddad? Och hur ska ministern agera så att äganderätten stärks och inte hotas och urholkas än mer? 117 (M): Tack, , för en mycket viktig fråga! Äganderätten i är, precis som det sas här, grundlagsskyddad. Det borde sitta i varje riksdagsledamots dna och i varje regerings dna att man värnar äganderätten i . Jag blev väldigt förvånad när jag besökte en av skogsorganisationerna – jag tror att det var Mellanskog. De bjöd in riksdagsledamöterna från . Vi tittade på hur skogsförvaltningen fungerade i . En av deltagarna sa: Ja, vi har ju frivillig avsättning. Då undrade man: Vad då frivillig avsättning? Jo, jag får ju göra en frivillig avsättning på av min mark när jag ska avverka. Det är en ”frivillig” avsättning. Ja, men vad händer om man inte gör det frivilligt? Då får man problem att avverka. Det vore väl perfekt om löntagarna hade det så: att de fick göra en frivillig avsättning av sin månadslön . Men jag tänkte fråga om något annat. Jag fick ett svar på en skriftlig fråga från ministern i går. Det handlar om ersättning vid expropriation. Det gäller då och och . Vi vet att gruvnäringen är viktig för . Vi vet att gruvnäringen är viktig för . ställde jag därför en interpellation om hur man ska reglera expropriationsersättningen när det är många fastigheter som ska lösas in . Då funkar inte den lagstiftning om ersättning som finns . Uppe i och har detta nu lösts genom att gruvbolaget på frivillig basis har sagt att man löser frågan. Men det är på frivillig basis. Man kan när som helst dra tillbaka ersättningen. vid hade vi en interpellationsdebatt. Då sa statsrådet att han delade bilden av problematiken och höll med om att man behöver göra en lagändring. Det finns en utredning som heter Ersättning vid expropriation av bostäder, Ds 2016:16. Den nya lagstiftningen skulle komma på plats . Det var det svar som invånarna i fick . I det skriftliga svar som jag fick i går säger ministern att man inte har hunnit, på grund av belastning. Ministern skriver i svaret att vissa lagstiftningsprojekt har fått vänta och att regeringen kommer att återkomma till när beredningen är färdig. Vi hade riksdagsdebatten . Det innebär att regeringen har haft gott om tid på sig, och redan före min interpellation, att ta tag i denna fråga. Men jag tror att det ligger lite grann i det som är inne på. Äganderätten sitter inte i regeringens dna. Äganderätten är inte en viktig och prioriterad politisk fråga. Vi pratar om hundratals, kanske tusentals, personer bara i som berörs av denna lagstiftning. Det kan också handla om andra områden. En liten ort någonstans i där det kanske ska ske gruvbrytning kommer att beröras av denna fråga. Om man får för sig att dra en ny höghastighetsjärnväg genom kommer det också att vara många som berörs av detta. Frågan är alltså viktig. Jag skulle vilja fråga ministern: När kommer de tusentals småhusägarna runt om i att få se en stärkt äganderätt när staten exproprierar deras fastigheter? 118 Justitie- och migrationsminister (S): Det stämmer att äganderätten är grundlagsskyddad. Det är även allemansrätten. Det står i 2 kap. 15 § regeringsformen, alltså i samma paragraf. Varför står det där? Jo, det är för att peka på att det även finns andra intressen i världen. består inte bara av markägare utan även av andra människor som har andra legitima intressen att driva just sina frågor. Just allemansrätten, rätten att kunna ströva fritt i skog och mark, är en sådan. Det är grundlagsskyddet. Att skydda allemansrätten tillkom inte på något moderat initiativ, kan jag säga, utan det tillkom på socialdemokratiskt initiativ. Det var ett exempel på andra intressen än bara markägarnas. Jag har en lång rad andra. Strandskyddet nämndes innan. Det vill tydligen avskaffa . Ska vi ha en ordning där vi bygger igen stränderna så att människor inte kan komma ut och bada? Jag är själv från , ett område i med kust på tre sidor. Men det är inga långa kuster, och vi är över en miljon invånare. Hur skulle det se ut utan strandskydd? Dessa stränder skulle naturligtvis byggas igen på nolltid så att vanliga människor inte skulle ha möjlighet att komma ut och bada. Är det dit vill? Ta andra viktiga samhällsinvesteringar, till exempel att kunna bygga vägar och järnvägar. Då behöver man ibland också ta mark i anspråk. Mitt påpekande är att visst är markägarnas intressen viktiga, men det finns också andra intressen i världen att ta hänsyn till. Det är precis så lagstiftningen är utformad, med en balans mellan dessa intressen. Då säger att ägarintresset undermineras. Jag påstår att det är precis tvärtom. Det är faktiskt så att ägarintresset har stärkts genom att man ändrade exproprieringslagstiftningen. Om man ska expropriera mark ska staten inte bara betala markvärdet utan . Lagändringen i den delen skedde . säger , som jag påstår ensidigt företräder mark- och skogsägarintressena, att nu måste vi in och ändra i grundlagen. Då säger jag att det finns en grundlagsuppgörelse som är . Så kan det vara, säger . Ja, så var det. Vi gjorde upp, våra partier emellan, i en blocköverskridande uppgörelse om hur grundlagen skulle se ut. Jag tog Per i hand och sa att nu är det detta som gäller framöver. Det var en stor uppgörelse, allt som hade med regeringsformen att göra. Det här var bara en del av det. Är jag överraskad över att nu vill bryta den grundlagsuppgörelsen? Nej, det är jag nog inte trots allt, för det jag har sett är ju att inte klarar av att hålla någon enda uppgörelse över huvud taget. Ni klarar heller inte av att göra någon blocköverskridande uppgörelse. Detta är extra allvarligt just eftersom det gäller grundlagen. Normalt sett i riksdag håller vi grundlagsuppgörelser. Jag pekar också på två pågående utredningar. Det är inte mina; de ligger på andra departement. Jag har grundlagsfrågorna, men jag har inte planfrågorna. Det är och Utredningen om översyn av artskyddsförordningen, och båda syftar faktiskt till att stärka markägarintresset. Vi får se om dessa utredningar löser de problem ni pekar på, och därför säger jag att vi får avvakta lite innan vi börjar riva i hela grundlagen. Grundlagen ändrar man inte i handvändning. Det är i så fall en ändring som kan träda i kraft . Jag antar att ni vill ha ett resultat tidigare än så, och därför är de här utredningarna viktiga. 119 (M): Jag vill vara tydlig med att inte vill avskaffa allemansrätten – absolut inte. Men jag kan försäkra statsrådet om att det inte är överexploaterat i skärgården. Ut till är det mycket exploaterat. Men norr om är det hur mycket stränder som helst som är helt oexploaterade, och det finns markägare som säkert har intresse av att bygga där. Jag kan också försäkra statsrådet om att det inte är någon trängsel i skärgården. Jag vistas stora delar av tiden i ytterskärgården. Det är garanterat ingen trängsel. Jag är oftast ensam på fjärdarna när jag åker ut i skärgården. Vidare säger statsrådet att det handlar om 2027. Jag vet inte hur det tar, men har beslutat att äganderätten ska stärkas. Det har beretts av . De har tillstyrkt detta. Reservationen från Socialdemokraterna, är inte förvånande, men övriga partier i kammaren står bakom detta. Det finns en ganska stark majoritet för detta i kammaren. Därför tycker jag att det är nonchalant att svara på det sättet. Äganderätten är grundlagsskyddad, absolut, men tolkningen av den verkar inte vara grundlagsskyddad. Jag vill hävda att det som händer är ganska godtyckligt. Om någon ska stycka en tomt kan Lantmäteriet påstå att det är olämpligt att bygga där. Men det är faktiskt respektive byggnadsnämnd i kommunerna som avgör markanvändningen och inte Lantmäteriet. Det är i grunden inte , fast de lägger sig i mer och mer. De har väldigt mycket veto . Det går till överdrift. Äganderätten håller helt klart på att undermineras. Grunden för en fungerande demokrati är stark äganderätt och marknadsekonomi. Äganderätten urholkas alltmer, vilket gör att markägare inte vågar investera i olika saker. Det här är ett allvarligt problem som man måste ta tag i. går fram som en slåttermaskin utan någon som helst hänsyn till markägarna när man ska göra avtal med bönder och skogsägare. Jag vet att man har tagit ifrån vissa markägare mellan av skogen. Det är samma metod som använde mot småbönderna, vars gårdar man plundrade så de fick flytta. Titta på serien Hem till byn! Den illustrerar det här väldigt bra. Virkesupplag är en annan grej. Om skogsägarna behöver ta ut timmer som timmerbilarna ska hämta lägger man det på sin mark nära vägen. Då ska staten ha avgifter, fast timret ligger på skogsägarens egen mark. Det är helt ofattbart i min värld. Det är många tjänstemannatolkningar som inte är rättssäkra. Jag säger inte att det är myndighetsaktivism, men markägare och lantbrukare kan uppleva det så. Staten med sina myndigheter har blivit för stark, och äganderätten försvagas successivt. 120 (M): Tack, minister , för svaren! Jag vill förtydliga att vi inte ska avskaffa strandskyddet, utan vi vill ge mer makt till kommunerna att styra strandskyddet. Det är en väldigt viktig justering. Just nu finns det uppgifter om att upp till en tredjedel av yta är strandskyddad. Då upplever många markägare att vi har ett byggförbud på den ytan. För egen exploatering blir det i praktiken ett byggförbud, och därför tycker att det är lämpligare att kommunen gör en sådan avvägning. Det handlar alltså inte om allmänhetens tillträde till en badstrand eller att kunna lägga till med båten, utan det handlar om att strandskyddets syfte påverkar äganderätten nästan in absurdum för en markägare. Man ser liksom inte funktionen. Det har aldrig gått en människa där, men man motiverar det med att någon ska kunna göra det . Utifrån detta är markägaren direkt förhindrad att göra den byggnation eller liknande som markägaren har tänkt. Jag frågar igen: Är gränsen nådd när det gäller landareal som är strandskyddad? 121 (M): Jag skäms inte för att stå här i talarstolen och vara en röst för de tusentals villaägare, småhusägare, som riskerar att få en undermålig ersättning när staten, eller någon annan, behöver expropriera deras mark. Det var därför jag väckte en interpellation , det var därför jag väckte en skriftlig fråga och det är därför jag ställer frågan : När ska fastighetsägarna få ett starkare skydd i lagstiftningen när de får sin egendom inlöst? Den här frågan berör verkligen . undrar jag om regeringen ogillar , mitt gamla hemlän. Ni har infört flygskatt, ni höjer bensinskatten, ni försämrar vägunderhållet, och ni vill inte ge tusentals småhusägare ett starkare skydd i lagstiftningen när man behöver expropriera deras bostäder. Det handlar inte om samhällsnyttan. Jag står inte här och säger att vi inte ska ha en gruvnäring i . Tvärtom är jag helt övertygad om att alla som bor i tycker att det är jätteviktigt med gruvnäring i . Men det handlar om att få en skälig ersättning om din fastighet blir inlöst. Det har sannolikt lösts på frivillig basis i och just , men det är inte tack vare en lagstiftning. Det har funnits en utredning, och det finns en utredning med förslag som sannolikt skulle kunna genomföras. Jag tror också att statsrådet inlägg i den här debatten visar precis det jag sa, nämligen att det inte sitter i det politiska dna:t att man ska ha en stark äganderätt i . problematiserar allt annat och visar närmast en arrogant attityd. När kommer lagstiftningen på plats som skyddar småhusägare från att inte få rimlig ersättning? 122 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är visserligen skåning, men jag älskar ! Och jag är glad att det går bra för , för det gör det nu med de stora investeringar som genomförs. Som läget är just nu är det något av landets bästa arbetsmarknad.