prot · H80929 · 2020-11-04 00:00:00 — Problemet är att man bara har lyssnat lite och skruvat på begränsningarna så att de blir lite mindre skadliga. Jag menar att vi i stället borde ha ett helt annat synsätt på företagsamhet. Som remissinstanserna konstaterar väljer regeringen att föreslå mindre generösa undantagsregler än de som finns i andra länder. Och man undrar ju vad det är för värde som regeringen ser i att lägga hårdare begränsningar på svenska företag än vad till exempel den tyska regeringen lägger på tyska företag. I stället för att lägga oss på en sämre eller ens samma nivå som borde skicka signalen att här är företag välkomna. Kom hit på konferenser, lägg era utbildningar här, lägg era projekt i ! Men i stället blir regeringens signal att förutsättningarna i bara är lite sämre än förutsättningarna i . Detta kommer att skada det svenska näringslivet och därmed också den svenska välfärden. vill att ska vara attraktivt för företag – alla företag, stora som små, svenska som utländska. Och vi vill ha regler som gör mer attraktivt. Vi föreslår därför att 15-dagarsregeln tas bort helt. Det räcker med en gräns – en gräns för det sammanlagda antalet dagar för arbete i , oavsett om det sker i sträck fyra gånger, i sträck två gånger eller i en enda följd. Jag yrkar därför bifall till reservationen. 15 (S): Svenska regler, lagar och traditioner ska gälla i . Detta gäller oavsett vad vi pratar om, i alla delar av samhället. Av särskild vikt är det att slå fast denna princip i lag när det kommer till arbetsmarknaden. Vi har en stolt tradition av att arbetsmarknadens parter sinsemellan kommer överens om vad som ska gälla i . Detta har varit och är bra både för alla som arbetar på golvet och för företagens fortlevnad. Kontinuerliga förbättringar för de anställda i både löner och arbetsvillkor har gått hand i hand med kontinuerliga effektiviseringar och lugn på arbetsmarknaden, med höga vinster som följd. Detta är en ordning som måste värnas även här, i den svenska politiken. Vi har i denna kammare makten att rubba svensk arbetsmarknad rejält, både genom direkta förändringar av förutsättningarna via lagstiftning och genom att passivt se på när omvärlden förändras, vilket i sin tur påverkar hur arbetsmarknaden fungerar i . diskuterar vi en sådan förändring. Större rörlighet från omvärlden till och tvärtom kombinerat med uppluckringar i svenska regler för inhyrd arbetskraft och gästarbetare har gjort att svenska villkor inte gäller för alla. Vi har tidigare sett hur bemanningsföretagens intåg på svensk arbetsmarknad riskerade att slå omkull avtal och villkor som byggts upp , men detta klarade vi av tack vare flexibiliteten i den svenska modellen, där fack och arbetsgivare kommer överens om hur till exempel lönenivåer ska relatera till dem som har fast anställning på de företag som tar in bemanning. Ekonomiskt arbets-givarbegrepp – förändrade skatte-regler vid tillfälligt arbete i Det är naturligtvis alltid bäst om det sker på det viset, men står vi inför en annan problematik där inte bara företag i berörs utan även uthyrande företag i andra delar av världen. Då är det läge för politiken att gå in och säkra upp med lag så att den svenska modellen inte urholkas. Samma regler och skatter måste gälla alla, oavsett hur, varifrån eller via vilket företag en person jobbar i . Jag kan med glädje säga att det är precis detta som sker. Vi säkrar upp den svenska modellen och de villkor som vi har bestämt gemensamt på svensk arbetsmarknad. Vi får en bättre reglering på plats som vi ser till att företag som har behov av att skicka personal för kortare tider i klarar sig utan större krångel än nödvändigt, för att upprätthålla viktiga principer. Det kan till exempel handla om anställda som åker på konferenser eller annat för . Från och med nu är i sträck och de undantag som ska gälla från reglerna. Detta är mer än tillräckligt för att experter ska kunna göra det de behöver här, men förhoppningsvis inte så länge att man kan sätta i system att byta uthyrd arbetskraft när tiden går ut. Detta har vi sett problem med i till exempel byggbranschen tidigare. Att höja tiden i sträck skulle öka den risken betydligt jämfört med de regler som föreslås här . Arbetslag skulle alltså kunna utföra arbete i . Om jobbet inte är klart skulle uthyrningsföretaget kunna byta arbetare och på så vis komma undan de svenska reglerna. Denna ordning kanske låter okej i vissas värld, eftersom det blir lite krångligt för en del att ha vissa gränser, men inte i min värld. Som sagt: Svenska lagar och villkor ska gälla här för alla oavsett varifrån de kommer eller varför. Jag har jobbat inom svensk stålindustri. Vi har underhållsstopp på ungefär en månad. Om dessa regler inte skulle gälla skulle det betyda att svetsare från andra länder skulle kunna komma hit och jobba för betydligt mindre pengar än vad jag och mina kollegor är villiga att göra och för mindre pengar än vad vi faktiskt har kommit överens om och bestämt både här i kammaren och via parterna ska gälla. Den ordningen är inte okej. Vi måste värna svensk arbetsmarknad och dem som faktiskt jobbar där och inte bara dem som behövs . Därför yrkar jag bifall till regeringens förslag. 16 (M): Denna proposition adresserar en angelägen fråga om att skapa konkurrensneutralitet mellan företag som använder respektive inte använder sig av utländsk arbetskraft. Utländsk arbetskraft som bidrar till svensk tillväxt är någonting som är positivt för svensk ekonomi. Men det ska inte innebära konkurrensfördelar rent skattemässigt att anlita inhyrd personal. Mot denna bakgrund är i grunden positiva till andemeningen och inriktningen i denna proposition. Vi har däremot två farhågor när det gäller detta förslag. Den första gäller de tekniska lösningar som regeringen har valt att använda sig av för att adressera denna fråga. Det handlar om förslag som i stor utsträckning har fått kritik från remissinstanser, även om samma remissinstanser i grunden är positiva till inriktningen på förslaget. Det är kritik som bygger på att det helt enkelt är för byråkratiska och krångliga regelverk. Om vi hade haft en moderatledd regering skulle vi moderater ha sett till att tillmötesgå denna kritik och utforma förslagen på ett sådant sätt att de inte fick denna effekt. Vi vill ändå inte stå i vägen för att dessa lagförändringar kommer på plats. Men vi vill flagga för att detta är någonting som är viktigt att följa upp och säkerställa att det inte får för negativa byråkratiska konsekvenser för näringslivet. Vi är därför öppna för att återkomma med eventuella förändringsförslag och hoppas att regeringen också är öppen för det. Även om andemeningen i detta förslag är gott får det inte innebära att man kastar ut barnet med badvattnet. Ekonomiskt arbets-givarbegrepp – förändrade skatte-regler vid tillfälligt arbete i Den andra farhågan som vi ser är att detta förslag kan innebära problem för svensk bärindustri. Svensk bärplockarnäring är i stor utsträckning beroende av att använda sig av utländsk arbetskraft. Vi vill inte att konsekvensen blir att en hel näring kommer att drabbas hårt. Med dessa reservationer yrkar jag bifall till propositionen. Men jag flaggar ändå för att är öppna för att se över detta och omreglera så att detta förslag inte medför dessa negativa konsekvenser. 17 (C): Jag kan konstatera att enigheten i utskottet är stor när det handlar om vikten av att utforma arbetsgivarbegreppet mer i linje med vår omvärld. Den internationella skattepolitiken fokuserar alltmer på att skapa regelverk som går åt samma håll, och en förändring av arbetsgivarbegreppet är i linje med utvecklingen i flertalet länder. Konkurrensneutralitet mellan företag när det gäller hur de väljer att organisera sin verksamhet måste vara ledstjärnan för skattepolitiken. Konkurrens mellan företag handlar helt enkelt om att företagen tävlar med varandra om att vara så bra som möjligt, så att deras kunder och konsumenter väljer att köpa just deras varor eller tjänster. Då är det såklart helt avgörande att de grundläggande förutsättningarna för neutralitet finns på plats. Att skatter snedvrider konkurrensen om marknadsaktörer som befinner sig i ett konkurrensförhållande med varandra påläggs olika skattesatser är en logisk och olycklig följd. Propositionen om ekonomiskt arbetsgivarbegrepp är ett ytterligare steg för stärkt konkurrensneutralitet mellan företag som använder sig av svensk respektive utländsk arbetskraft. Historiskt sett har alltid tillämpat ett så kallat formellt synsätt på vem som är arbetsgivare. Större delen av världen tillämpar det ekonomiska synsättet. Den föreslagna ändringen skulle därför harmonisera synsätt med omvärldens. Det nuvarande svenska synsättet skapar en orättvis konkurrenssituation mellan å ena sidan verksamheter i som anställer, och å andra sidan verksamheter i som i stället hyr in personal genom till exempel ett utländskt bemanningsföretag. Vi måste också vara ärliga med att alla förändringar av denna typ – förutsättningar för under vilka omständigheter ett företag ska betala skatt och på vilka nivåer – kommer, i alla fall kortsiktigt, att få vissa negativa eller oönskade effekter. Det kan handla om en ökad administrativ börda och att vissa branscher och företag påverkas i större utsträckning. Det måste vi titta på i särskild ordning. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 18 (V): Ekonomiskt arbets-givarbegrepp – förändrade skatte-regler vid tillfälligt arbete i Vi är kanske inte bortskämda med goda nyheter, vare sig i världen i allmänhet eller i denna kammare i synnerhet. Då är det kanske desto viktigare att uppmärksamma när bra förslag läggs fram och kan gå igenom. De förslag som finns i regeringens proposition, Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i , och som utskottet har ställt sig bakom i betänkandet är bra förslag. Det är förslag som har drivit . Under den förra motionsperioden hade vi exakt ett sådant yrkande men var tyvärr ensamma om det. Men det pågick då en process som vi var med och drev på i budgetsamarbetet med regeringen under förra mandatperioden och som förhoppningsvis kommer i mål i och med dagens omröstning. De förslag som presenteras här kan kanske låta lite tekniska, men de handlar i grund och botten om att stänga kryphål när det gäller att komma undan svensk skatt genom att använda sig av uthyrning av arbetare i situationer med gränsöverskridande arbete eller utstationeringsliknande arbete. Det finns ett undantag här som man kan diskutera men som jag menar är lämpligt avvägt och som gör att exempelvis event och konferenser, där det är rimligt att man inte skattar i , inte hamnar i problem. Men i övrigt handlar det om att slå vakt om den grundläggande principen om att arbete som genomförs i ska beskattas i . Vi från hade kanske kunnat tänka oss ytterligare justeringar av detta förslag. Inte minst hade det varit rimligt att gå vidare och undersöka det som man tar fram från bland annat byggsektorn. nämner i sina remissyttranden att de är oroliga för att man genom att använda sig av underentreprenörer i detta fall ändå kan undgå reglerna. Det kommer att vara värt att se vidare på detta framöver. Men denna invändning är inte av den karaktären att vi har motionerat om detta, och därför har vi inte heller någon reservation i detta betänkande. Jag tror dock att det är viktigt att man sätter det här förslaget i ett bredare sammanhang. Detta är nämligen en del av ett större problem – ett problem som handlar om att människor utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och att de företag som står för detta utnyttjande ibland också kan komma undan till exempel skatt. Min kamrat från Socialdemokraterna var inne på att den svenska modellen hanterar problemen på ett bra sätt, och det är ju sant. Men det är också så att det finns mycket som återstår att göra. Det finns problem som skapas av marknadsfundamentalistiska utgångspunkter och de domar som har kommit med under . Flera av dem har påverkat svensk arbetsmarknad mycket negativt; vi kommer exempelvis ihåg hur Lavaldomen skapade väldigt stora problem för den svenska modellen – problem som de borgerliga partierna i den här kammaren inte var särskilt angelägna om att försöka lösa men som vi ändå har kunnat bidra till att minska omfattningen av genom senare lagstiftning i . Det är också så att det här egentligen hänger nära samman med frågan om regelverket för arbetskraftsinvandring. Det är samma typ av problem som uppstår som man försöker lösa här. Det är ett regelverk som i många fall öppnar upp för grovt utnyttjande av människor, och regeringen är dessvärre bunden av sina samarbetspartier och har inte kunnat agera på ett kraftfullt sätt för att försöka lösa en del av problemen. Men det är klart att det är bra att man kommer med de här förslagen. Det är bra att man försöker ändra regelverket där det är möjligt, så att förutsättningarna för att beivra utnyttjande och skatteundandragande blir goda. Ekonomiskt arbets-givarbegrepp – förändrade skatte-regler vid tillfälligt arbete i Det är så att det i grund och botten, om man nu ska tro på den svenska modellen och stödja den, väldigt ofta handlar om att de fackliga organisationerna ska ha möjligheter att säga ifrån när någonting är problematiskt och ha möjligheten att agera. Det är i det ljuset vi behöver se exempelvis de diskussioner som förs om anställningsskyddet i och om möjligheten för fackliga organisationer att ha en roll på svensk arbetsmarknad där de kan stå upp för arbetstagares rättigheter oavsett varifrån människor kommer och var de råkar vara födda. fördes här en diskussion om organiserad brottslighet. Det är en angelägen diskussion som justitieutskottet förde. Vi ska komma ihåg att arbetsmarknaden är en arena där organiserad brottslighet förekommer i stor utsträckning – och att den brottsligheten ofta går hand i hand med annan organiserad brottslighet, som tar sig uttryck i form av grovt våld och så vidare. De sammanhangen behöver man från lagstiftarens sida följa för att se till att resultaten blir så rimliga som möjligt på marken, för vanliga människor. Jag noterar, som avslutning, att i sina remissyttranden har varit emot förslaget och inte har velat se de här förändringarna. Det är bra att regeringen, och förhoppningsvis , ändå går vidare med förslagen och inte tar hänsyn till Svenskt Näringslivs invändningar. Jag tror att det är någonting som borde ske oftare i lagstiftningsprocessen för att vi ska få bra lagar på arbetsmarknadsområdet i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU31 Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord 2. res. (S, V, MP) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L :16 S, 4 V, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - JuU4 Digital kommunikation i domstolsprocesser Kammaren biföll utskottets förslag. JuU5 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor Punkt 2 (Översyn av vapenlagstiftningen) 2. res. 1 (S, MP) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L 1:16 S, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Tidsbegränsade vapenlicenser) 2. res. 2 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 4 (Strängare straff) 2. res. 3 (M, KD, L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 MP 3:11 M, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 6 (Innehav av sprängmedel på allmän plats) 2. res. 4 (S, V, MP) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU5 Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Beräkningen av antalet arbetsdagar) 2. res. 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:39 om Arbetsförmedlingens tjänst Stöd och matchning COM(2020) 610 Förslag till och rådets förordning om asyl- och migrationshantering och om ändring av rådets direktiv /109/EG och förslaget till förordning (EU) XXX/XXX [Asyl- och migrationsfonden] COM(2020) 611 Ändrat förslag till och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv /32/EU COM(2020) 612 Förslag till och rådets förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna och om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 och (EU) 2019/817 COM(2020) 688 Förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /112/EG vad gäller tillfälliga åtgärder avseende mervärdesskatt på covid-19-vacciner och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik av covid-19 föranledda av covid-19-pandemin § 13 Motion för omedelbar hänvisning Följande dokument anmäldes: med anledning av prop. 2020/21:46 Extra ändringsbudget – Förlängd rätt till ersättning för riskgrupper 2020/21:3750 av m.fl. (SD) Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstående motion skulle hänvisas till finansutskottet. § 14 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2020/21:103 Projektbidrag från Allmänna arvsfonden av (SD) till socialminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:331 Kasserad skyddsutrustning under krisen av (SD) till socialminister (S) 2020/21:332 Stöd till korttidsarbete av (M) till näringsminister (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2020/21:298 Spelinspektionens roll i bekämpningen av organiserad brottslighet av (KD) till statsrådet (S) 2020/21:299 Spelinspektionens undantag för restaurangkasinon av (KD) till statsrådet (S) § 17 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Anmälan om faktapromemorior § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord betänkande 2020/21:JuU31 1 (S) 2 (V) 3 (MP) 4 (M) 5 (C) 6 (KD) (Beslut fattades under § 11.) § 7 Digital kommunikation i domstolsprocesser betänkande 2020/21:JuU4 (Beslut fattades under § 11.) § 8 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor betänkande 2020/21:JuU5 7 (S) 8 (M) 9 PER (SD) 10 (V) 11 (KD) 12 (MP) 13 (C) (Beslut fattades under § 11.) § 9 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen betänkande 2020/21:SkU3 (Beslut fattades under § 11.) § 10 Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i betänkande 2020/21:SkU5 14 (KD) 15 (S) 16 (M) 17 (C) 18 (V) (Beslut fattades under § 11.) § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU31 Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord JuU4 Digital kommunikation i domstolsprocesser JuU5 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor SkU3 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen SkU5 Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i § 13 Motion för omedelbar hänvisning § 14 Anmälan om interpellation § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 17 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020