prot · H709142 · 2020-06-22 00:00:00 — ”Ett , ett system, ett parti” kommer allt närmare, vilket är oerhört oroväckande. Jag önskar därför att vi kunde få se fler åtgärder från europeisk nivå. Utrikesministern hänvisar till att sex av åtta partier i skickade med ett mandat att utrikesministern skulle driva på eller undersöka förutsättningar för en sanktionspolitik mot givet det som har skett. Precis som utrikesministern konstaterade gick detta inte att uppnå den här gången. Men jag tror att det är väsentligt att det finns med i den politiska och diplomatiska verktygslådan. Om ett uppträdande inte är gott utan till och med är dåligt, trots varningar, måste detta medföra konsekvenser. Jag har inget emot den videokonferens som EU:s ledning ska ha med den kinesiska ledningen. Jag tror tvärtom att det i grunden är bra. Det är just sådana tillfällen som ska utnyttjas för att varna och peka på den utveckling som vi ser. Därför finns det all anledning att man säger att det som sker och som riktas mot inte tolereras och att det kommer att få konsekvenser. Det måste få konsekvenser för och relationer. Man måste dessutom se detta i ett bredare perspektiv, vilket min interpellation handlade om. och har det handlat om attackerna mot demokratiförespråkare och systemet i . I förlängningen finns hotet att det i nästa steg kommer att vara . Precis som från påpekade är den fria ön i närområdet till vilka många exilkineser sätter sitt hopp. De kan använda det som en syresättare i det demokratiska samtalet. Vidare ser vi hotet mot . politik är att påstå att man har kontroll över olika öar och korallrev och säger att det är kinesiskt territorium. Utrikesministern lyfte ju också fram att detta strider mot havsrätten och mot ett domslut från . Vi ser nu dessutom gränskonflikterna med . Mycket riskerar alltså att ske i pandemins skugga. Dessvärre är mycket av det väldigt negativt. Detta måste få konsekvenser. 29 (V): Efter massakern på 1989 visade EU tydlig enighet när man införde ett vapenembargo mot , vilket än gäller. visade också på stor enighet då vi var helt eniga i ställningstagandet om den skrivelse som regeringen hade lämnat till oss angående arbetet med . Något som vi tog upp i betänkandet var att man behöver rikta sanktioner mot de MR-kränkningar som sker i Xinjiang – Östturkestan – mot framför allt folkgruppen uigurer. Man har satt kanske så många som 1 miljon människor i olika slags fångläger. Det har till exempel redan nu inför sanktioner emot, även om Trump har gjort lite märkliga uttalanden vad gäller lägren. EU står just nu inför stora utmaningar. Det råder till viss del enighet om Kinapolitiken, men vi ser genom de 17 + 1 och Belt and Road-initiativet att väldigt aktivt försöker splittra EU. Här kommer den stora utmaningen för utrikesministern, det vill säga att få till en tydlig enighet framöver. behöver vara drivande och lyfta upp flera olika förslag om på vilka vägar EU tydligare skulle kunna agera, till exempel på det sätt som man gjorde efter händelserna på . Vi har än så länge inte riktigt sett några positiva effekter av coronapandemin på demokrati. Människor har snarare inte kunnat protestera i samma utsträckning som . Jag hoppas att vi kommer att kunna se positiva effekter när det gäller maktambitioner i ljuset av coronakrisen. För del är det viktigt att vi sätter mänskliga rättigheter framför handel med , tycker jag. Med det sagt vill jag önska en trevlig sommar till fru talmannen, utrikesministern och mina kollegor i . Ta hand om er! Detta gäller även personalen. 30 Utrikesminister (S): Regeringen fäster naturligtvis stor uppmärksamhet vid det som händer i . Vi har nu tagit upp Kinaskrivelsen. I den handlar mycket om att vi ska samverka med EU för att få så stora möjligheter som möjligt att ställa krav på att följer de folkrättsliga förpliktelser som finns. Jag måste därför reagera på att sa att sagt att jag skulle driva eller undersöka förutsättningarna för sanktioner. Jag hade gärna undersökt sådana förutsättningar. Då hade vi nog fått större möjligheter att nå framgång. Eftersom vi var helt ensamma slogs den dörren igen både inför ögon och inför hela den europeiska presskåren då Borrell valde att peka ut ett land som det enda som velat ha detta. Det hade varit mer effektivt om vi hade fått arbeta på normalt diplomatiskt sätt. EU står dock bakom samma princip som gör, nämligen ”ett land, två system”, för att bevara ställningen för självstyre. Man ska inte bara ha ett politiskt utan även ett juridiskt system i enlighet med den grundlag som finns. Det är av grundläggande betydelse för att de mänskliga fri- och rättigheter som Hongkongborna tillerkänns ska kunna respekteras. Våra utlandsmyndigheter i och UD har fört fram regeringens syn till nationella kinesiska myndigheter i både och . Vid EU:s utrikesministerkrets betonade jag vikten av att EU är tydligt. Jag uppmanade också EU:s utrikestjänst EEAS att inleda diskussioner om EU:s fortsatta samlade gensvar – det är ett arbete som pågår – och att man vid dagens toppmöte mellan och ska vara väldigt tydlig när man kommenterar den allvarliga händelseutvecklingen i . Det var också viktigt för att markera vår hållning i fråga om under rättegången mot 15 personer i demokratirörelsen. Frågan har fått uppmärksamhet i och inte minst inom fackföreningsrörelsen. Det gäller alla tre centrala fackföreningar. Inte minst gjordes vid ett mycket starkt uttalande, bland annat för att en av de 15 är generalsekreteraren från HKCTU, det vill säga deras fackförening, . Som jag sa såg jag till att vår konsul var på plats vid rättegången . Där fanns alltså EU som helhet samt . Jag hoppas att fler av EU:s länder kommer att välja att vara på plats vid andra tillfällen, som tyvärr kommer att komma. Jag tror att det spelar roll. 31 HANS (M): Att utrikesministern, en företrädare för och en företrädare för debatterar , och tror jag rätt väl illustrerar den svenska Kinahållningen, som också kom till uttryck i utrikesutskottets betänkande över regeringens Kinaskrivelse. Jag vill hävda att det betänkandet är tydligare, kraftfullare och mer representativt för vad tycker än vad själva regeringsskrivelsen är. med sex av åtta partier ger denna typ av instruktioner till utrikesministern visar var den politiska kraften finns på en skala i förhållande till och det den utsätter andra för. Jag tror att det är nyttigt och viktigt för regeringen att ta i beaktande att detta är stämningen i riksdag som den kommer till uttryck i sex av åtta partier. Jag tror att det är viktigt att vi har svenska representanter sida vid sida med representanter för EU när det pågår olika former av rättegångar som handlar om övergrepp mot mänskliga rättigheter. Det är bra. Jag tror också att det är viktigt att påminna om att EU har strukturerade dialoger med . Då är det viktigt att även de som står utanför det Kinakontrollerade får vara involverade. Min interpellation handlade om att vi måste inse faran i det som sker i . I nästa steg är det riktat mot , och i nästföljande steg finns det ytterligare ambitioner ut mot och andra länder i området. Det är därför det är viktigt med en enkel princip: Goda relationer och gott beteende ska belönas, man ska varna för dåligt beteende och ifall dåligt beteende uppvisas måste detta få konsekvenser. Det måste vara den svenska linjen, och det måste vara den europeiska linjen. 32 Utrikesminister (S): Jag tackar för att han tagit upp denna viktiga fråga till interpellationsdebatt. Jag delar åsikten att det är trevligt att även från ville vara med i debatten. Det visar på bredden i frågan om i riksdag. I Kinaskrivelsen och i utrikesutskottets betänkande slås det fast att EU är en i regeringens arbete när det gäller frågor som rör . Det är av central betydelse att och EU bedriver en gemensam, kraftfull och tydlig Kinapolitik. Men det är väldigt mycket bättre om man får EU att verkligen göra det genom att använda diplomatiska sätt när det behövs och om allihop gör det, så att vi inte står ensamma i en fråga. Vi kommer att ställa krav på att ska följa sina folkrättsliga förpliktelser och ta ansvar för det multilaterala samarbetet, som bygger på regler. Detta gäller den allvarliga händelseutvecklingen i , men det gäller också situationen i och agerande mot . Vi ser med stort allvar på situationen i , som jag har sagt, och vi kommer även att stödja självstyrande ställning. När det gäller situationen i anser vi att lösningarna måste sökas genom dialog för att man ska hitta fredliga vägar framåt. Det är beklagligt att försöker begränsa rörelseutrymme. och EU har ett intresse av att säkra deltagande i internationella organisationer, inklusive WHO. Meningsmotsättningarna mellan och måste lösas på fredlig väg. Det är också av stor vikt att inte eller någon annan stat undergräver den regelbaserade världsordningen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2019/20:413 och 424 om resultat i PISA-undersökningen 2018 33 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag haft någon som helst vetskap om det omfattande fusket och vad jag tänker göra för att säkerställa att det inte händer igen. har frågat mig vilken information jag fått om urvalsunderlaget till , om jag anser att det är lämpligt att rektorer avviker från de regler som gäller angående vem som ska skriva PISA-testet, vilka åtgärder jag vidtar för att detta ska undvikas samt vilka omedelbara åtgärder jag tänker vidta för att vi framöver ska kunna få trovärdiga PISA-resultat. Inledningsvis vill jag säga att man ska kunna lita på en så stor studie som . Regering, riksdag och hela det svenska skolsystemet behöver ha bra underlag om elevers kunskaper och kvaliteten i för att kunna fatta rätt beslut. är en av flera viktiga studier för att följa de svenska kunskapsresultaten. Det är som är ansvarigt för de internationella kunskapsmätningar som deltar i, och har granskat och godkänt 2018. menar att studien genomförts i enlighet med gällande riktlinjer från och att det inte finns skäl att ifrågasätta den resultatuppgång bland elever med svensk bakgrund som skett. har också själva redogjort för att det eventuellt saknas utrikes födda elever i urvalet, vilket enligt kan vara en effekt av bortfall och exkluderingar (se 2018. 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap och 2018: Undersökningens syfte, genomförande och representativitet, information publicerad på . Regeringen utgår givetvis från att svenska myndigheters och officiella statistik är korrekt. Jag har därför inte haft några skäl att ifrågasätta statistiken. Det är i sammanhanget också viktigt att komma ihåg att de svenska kunskapsresultaten har ökat i en rad olika internationella mätningar. är det allvarligt att det nu uppstått frågetecken kring om alla skolor följt reglerna för vilka elever som ska exkluderas. Givetvis ska varje deltagande skola hålla sig till de regler som bestämts av när det gäller vilka elever som ska göra testet. Allt annat är olämpligt. Jag har därför försäkrat mig om att tar den här frågan på allra största allvar. Jag förutsätter exempelvis att på bästa sätt kommer att arbeta för att instruera deltagande skolor om gällande regler vid deltagande i 2021. För regeringen är det ytterst viktigt att den statistik och kunskap som vi får från är och kan tolkas korrekt och att resultaten är jämförbara . kommer därför återigen att granska den svenska statistiken och resultaten. Inga som helst tvivel ska råda kring resultat. Jag ser därför fram emot att nu kommer att göra ytterligare en granskning av 2018 och den svenska statistiken. 34 (SD): Efter en flerårig resultatförsämring visade 2018 en uppgång för svenska elever. Men uppgången verkar tyvärr bygga på friserade siffror. Tidningen har nämligen rapporterat att en stor mängd utrikes födda elever har plockats bort felaktigt ur PISA-urvalet. Detta är egentligen ingen nyhet. När presenterades framfördes från flera håll kritik mot att av eleverna hade gallrats bort, den största delen på grund av bristande språkkunskaper. Det var i själva verket så att plockade bort flest elever av alla deltagande länder i hela världen. erkänner dessutom att det stora flertalet av dem som exkluderades i 2018 kan kopplas till stora flyktingmottagande. Hur många det rör sig om vet vi däremot inte. har nämligen valt att inte redovisa hur många som har plockats bort. I själva verket var och de enda länderna i den senaste som valde att inte särredovisa grupperna. Enligt regelverket får utrikes födda elever som fått undervisning i svenska i mindre än undantas från att göra provet. Har man däremot fått svenska ska man skriva provet. har talat med flera rektorer som erkänner att de har valt att ignorera regelverket. Man har också dragit gränsen på lite olika sätt, framför allt när det gäller de nyanlända. Det är naturligtvis inte rimligt att rektorer och skolor ger helt olika svar eller att man väljer att göra en bedömning från fall till fall. Tanken är väl att de ska följa samma regelverk. Professor vid har tittat på statistik från olika myndigheter och kommit fram till att sannolikt skulle ha presterat sämre eller till och med betydligt sämre om hade följt gällande regelverk. Henrekson säger bland annat: ”Här verkar finnas grava metodfel som systematiskt förbättrat genomsnittet. Sedan har använt detta uppumpade genomsnitt för att ge en alltför positiv bild av hur den svenska skolan utvecklats”. Om hade följt skulle till exempel de svenska resultaten i läsförståelse varit som minst 5 och 13 poäng lägre, detta enligt granskning. Anledningen till detta är att ett stort antal utrikes födda elever har plockats bort ur PISA-urvalet på felaktiga grunder. Ett 5 poäng lägre resultat i läsförståelse motsvarar nästan hela uppgång sedan 2015. Om det skulle vara 13 poäng lägre resultat hade det i stället inneburit en tydlig nedgång och ett ras på över tio placeringar i den internationella rankningen i 2018. Enligt kan dock även en nedgång på vara för lågt räknat. Utbildningsministern hänvisar i sitt svar till . menar att studien har genomförts i enlighet med gällande riktlinjer från . ger granskning en helt annan bild. Jag ställer en följdfråga. Vad jag skulle vilja veta är: Hur förklarar utbildningsministern denna diskrepans? 35 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Vi har behandlat den här frågan förut både i utskottet och annorstädes. Jag ställde tre frågor i min interpellation. Fråga 1 har jag i princip fått svar på. Kvar står fråga 2 och fråga 3. Vilka signaler fick ministern angående brott mot regelverket? Och så viktigast: Vilka åtgärder tänker utbildningsministern vidta inför nästa test? Det kommer ju flera tester. Jag börjar med att lite kommentera utbildningsministerns svar. svarar: har granskat och godkänt 2018. Ja, men de visste inte att enskilda rektorer brutit mot regelverket när de godkände detta. Det visste väl inte heller, trodde jag. Men erkänner att man hade onda aningar, som framgår av den Expressenartikel vi nämnt. Jag personligen har inte ifrågasatt att det har skett en reell uppgång bland elever med svensk bakgrund. Det har det sannolikt gjort. Jag har starkt ifrågasatt rektorer som bryter mot regelverket med uppsåt och skapar osäkerhet kring hela testet. Jag undrar ibland om statsrådet och förstår vilken skada dessa enskilda rektorer verkligen orsakar. Det finns som jag bedömer det en enorm pedagogisk skada som den rektor som gick ut i har ställt till med. Det är kanske det allvarligaste i allt detta. kan det finnas fler rektorer som tror att det är okej att bryta mot regelverket. Det är så det fungerar. När en rektor går ut och säger: ”Jag bryter mot regelverket” är det nästan så att jag tycker att man koketterar med det. Det ligger på regeringen, och statsrådet att hantera den pedagogiska skadan. Jag tror inte att det är några andra som kan hantera den. Det sammantagna resultatet skulle också ha blivit sämre om reglerna följts oavsett om det skett en uppgång bland elever med svensk bakgrund. Jag tvivlar inte på att har gett direktiv om hur regelverket ser ut för PISA-testet. Det gör jag inte. Men hur tydligt och distinkt har det varit när en rektor kan gå ut och rent ut säga att hon har brutit mot regelverket? Hon skäms inte ens för att säga det. Det är en jätteviktig fråga. Utbildningsminister svarar: Regeringen utgår givetvis från att svenska myndigheters och officiella statistik är korrekt. Men det är den ju inte. Den är inte helt korrekt. Det gäller några rektorer, jag vet inte hur många. skriver om tre rektorer som erkänt att de har brutit mot regelverket. Jag har ingen aning om hur många fler rektorer som har gjort det. Men det är illa nog att tre rektorer gör det. Då är det inte ett korrekt resultat. Min talartid börjar ta slut. Jag stannar där. 36 (L): Också jag vill tacka utbildningsminister för kommentarerna om PISA-mätningen. Liberalerna har återkommande lyft upp den frågan. Det gäller inte minst de påstådda felaktigheterna i PISA-mätningen. Jag vill inte ta till ord som att det har fuskats eller till och med stå här och spekulera i om det faktiskt har förekommit felaktigheter. Det viktigaste för oss i Liberalerna är att ta reda på om det har begåtts några felaktigheter. Vi tror på internationella jämförelser. PISA-mätningen är den viktigaste internationella mätningen när det gäller skolan som deltar i. Vi från Liberalerna bejakar den typen av utbyten, dialog och jämförelser när det gäller kunskapsutvecklingen men också skolsystemen inom . Jag blir lite osäker när jag läser svaret. Statsrådet och regeringen skriver att redogjorde för att det eventuellt saknas utrikes födda elever i urvalet. När besökte utbildningsutskottet tillsammans med regeringen framkom det tydligt att man inte riktigt har kontroll över vad som sedan händer när man sänder ut instruktionerna och hur det faktiskt genomförs ute på fältet. När det gäller särredovisning och urvalsprinciper är det också viktigt om man har gjort fler avgränsningar än tillåtet. Det gäller också hur man kan ha kontroll över mätningen och proceduren. Här vill jag gärna höra vad statsrådet och regeringen säger. Vi från Liberalerna har krävt en oberoende extern och nationell granskning av PISA-mätningen. Då tycker inte jag att man bara ska blicka fram mot nästa mätning. Vi måste säkerställa att den mätning som har genomförts har skett på korrekta grunder. Frågan till regeringen utifrån svaret blir: Kommer det att vara möjligt för regeringen, , och de som är involverade – eller om vi får som vi vill, nämligen en oberoende granskning – att titta på särredovisningar och det faktiska underlaget? Det handlar också om att kunna spåra ned till varje deltagande skola för att verkligen kunna bedöma: Har man följt regelverken som har bestämts av , eller har man inte gjort det? När vi fattar skolpolitiska beslut, gör antaganden och drar våra slutsatser är det oerhört viktigt att det sker på korrekt grund. Därför är PISA-mätningen ett viktigt internationellt underlag i skolpolitiken. 37 Utbildningsminister (S): Jag är glad för det stora intresse som visas för viktiga PISA-undersökning här i kammare. Jag vill påminna om att det nästan lät som om det här var den första uppgången efter många års nedgångar, Den förra PISA-undersökningen 2015 visade också på en ordentlig uppgång. Den var delvis statistiskt säkerställd, och delvis inte statistiskt säkerställd, ska sägas. Vi har också undersökningarna Timss, Pirls och ICCS. De är alla viktiga internationella undersökningar som på ett väldigt likartat sätt har visat en substantiell uppgång i kunskapsresultaten för svenska elever . Jag vill också påminna om att när det gäller 2015 råder det, även med de frågetecken som har satts i kanten för redovisningen av nyanlända elevers kunskapsresultat, inget som helst tvivel om att de som på OECD-språk kallas native – svenskfödda elever som har gått i svensk skola i hela sitt liv – visar en ordentlig uppgång också i den senaste PISA-undersökningen. Det behöver inte, och det ska inte, råda något som helst tvivel om att kunskapsresultaten har förbättrats i den svenska skolan . Det är någonting som vi ska vara glada över. gör i sin replik en poäng av att och är de enda länder som inte redovisar vilka elever som har exkluderats och på vilka grunder. Det här är en fråga som sköts av , men såvitt mig bekant beror detta på att den svenska lagstiftningen är sådan att man av sekretesskäl inte kan göra den typen av redovisningar. Det är en lagstiftning som inte gäller enbart för PISA-undersökningen, utan det är en lagstiftning som gäller allmänt i den svenska förvaltningen. Den har alltså egentligen inte någonting med den här frågan att göra. Det är för mig alldeles omöjligt att svara på frågan om varför denna lagstiftning har kommit till. Jag kan bara konstatera, enligt vad jag har fått mig berättat, att det är denna lagstiftning som gör att redovisningen inte kan göras. Både och har gjort en ganska stor poäng av att rektorer sägs ha brutit mot reglerna. Det sägs att det har förekommit fusk. Det sägs att resultatet är felaktigt med angivande av exakta poänggränser. läser till och med högt ur debattartikeln i för att understryka detta. Låt mig då påminna om att det här, precis som påpekade, är påstådda felaktigheter. Det är påståenden som har framförts i en tidningsartikel, och det är påståenden som jag har tagit på så stort allvar att jag tycker att det är utmärkt att gör en ordentlig kontroll och en ordentlig granskning av saken. Av samma skäl vill jag, som jag redan har sagt i utskottet, återigen påminna om att det naturligtvis är fel om rektorer inte följer reglerna. Men enbart på basis av en tidningsartikel kommer åtminstone inte jag att skyldigförklara rektorer eller tala om att de har gjort fel. Jag vill tacka för den fina beskrivning han gav av hur viktigt det är att vi har ett internationellt samarbete och hur viktigt det är att gör de här studierna. Han beskrev också vilken stor glädje vi har av dem. Det är därför jag har tagit de här uppgifterna på så stort allvar att jag har bett att dubbelgranska de svenska PISA-resultaten. 38 (SD): Också jag vill naturligtvis tacka för svaret. Jag glömde det i mitt första inlägg, och jag ber om ursäkt för det. Jag anser att problemet är mer djupgående än det uppdagade slarvet, fusket eller vad det än må vara, i samband med PISA-rapporteringen. Jag menar att detta visar på någon form av systemfel. Vi vet att ett antal lärare är utsatta för hot och våld i skolan. Vi vet att situationen har blivit värre . Vi vet att många lärare oroar sig över att gå till skolan på grund av det här. Vi vet att närmare hälften av lärarna i skolan tvingas ta betydande tid i anspråk för att skapa någon form av lugn i klassrummet, för att lösa konflikter och för att försöka skapa trygghet och studiero i klassrummet. Det är fakta. vet vi också att elever runt om i landet länge har vittnat om ett hårdare skolklimat, där till exempel flickor och unga kvinnor utsätts för tillmälen och trakasserier och unga män berättar om misshandel och en allmänt otrygg skolmiljö. Det är också fakta. har vi det som jag anser vara en aldrig sinande ström av nyanlända i våra svenska skolor, många med låg eller ingen skolbakgrund. Det är klart att en sådan politik kostar pengar, och det är klart att en sådan situation i skolan skapar problem för våra lärare och för våra elever, som är där för att lära. Denna aldrig sinande ström av nyanlända skapar naturligtvis en resursförskjutning från svenska elever till nyanlända. Då är det inte konstigt att svensk skola har brottats med en hel del problem – problem som man till stor del fortfarande brottas med. Jag är fullt medveten om att trenden verkar gå uppåt, vilket är oerhört positivt. Det ska vi vara väldigt glada för. Men skolan är oerhört segregerad, och det vet vi. Vi vet också att många av problemen framför allt finns i vissa kommuner, i vissa förorter och i vissa problemskolor. Det är också de här skolorna som kostar enorma pengar och som drar ned genomsnittet. Det måste vi vara medvetna om, och det måste vi också kunna erkänna.