prot · H709135 · 2020-06-09 00:00:00 — Det gäller att handla efter säsong och närodlat för att minska transporterna och för att slippa värma upp tomatväxthus . Det är också många företagare och entreprenörer som har insett att det lönar sig att jobba för miljön, som ser att kunden vill ha en klimatsmart produkt. Det ska vara enkelt att fatta klimatsmarta beslut. Vi vill öka informationen till konsumenterna när det gäller resande, byggande, vid nybilsköp och genom obligatorisk klimatmärkning på maten vi köper. Vi vill också minska regelkrånglet för att det ska bli lättare att exempelvis installera solceller på taket. Det gröna avdraget som drivit fram är ett viktigt steg i rätt riktning, men mer jobb behövs. För dig som bor i lägenhet bör det exempelvis bli lättare att äga en andel av solceller på taket som kan förse lägenheten med förnybar el, som dessa mikroproducenter ökar motståndskraften i samhället. Det krävs också strukturella åtgärder för klimatet. Det handlar om att till exempel bygga upp ett cykelbanenät som verkligen hänger ihop. Där kan vi snegla lite på . De har kommit bra mycket längre med sin infrastruktur för cykel. Här har kommunerna och regionerna en nyckelroll att i samhällsplaneringen se till att det finns trygga sätt för alla att ta sig fram i tätorter och på landsbygden och att det finns bra kollektivtrafik. Just miljötänk i samhällsplaneringen är helt avgörande för att vi ska kunna uppnå det elfte målet i Agenda om hållbara städer. Att klimatarbetet ska ske på alla nivåer, överallt och är något som lyfts fram i handlingsplanen som vi har på bordet. Det står: Det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället. Det är precis det jag försöker beskriva. Det är hos individen, i kommunen, i regionerna och i näringslivet som klimatarbetet ska ske. Slutsatsen är att arbetet behöver integreras i flera politikområden. Därefter behöver besluten följas upp, så att vi vet vilka effekter de har. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan När vi ska sätta fart på ekonomin igen efter pandemin vill se till att satsningarna bidrar till att minska utsläppen och till att skapa fler gröna jobb. Vi vill att vi rustar vårt samhälle genom att satsa mer på förnybart och se över vår försörjningsgrad av samhällsviktiga resurser. Vi vill driva fram innovationer och möjliggöra investeringar så att vi får bra fart på produktionen av exempelvis infrastruktur och miljöbilar. För är det inte bilen i sig som är problemet. Det är det fossila bränslet och de avgaser som fordonen genererar. Tillväxt och miljö måste gå hand i hand. För att uppnå målet om ett fossilfritt behöver vi öka den inhemska produktionen av biodrivmedel. tycker att våra offentliga institutioner ska gå före, att exempelvis kommunernas hemtjänstbilar ska ha höga miljökrav. läste jag om att polisen tyvärr inte kan köpa in elbilar eftersom de inte uppfyller kraven för utryckningsfordon. Här finns såklart mer att önska. Det krävs en samordning och kommunikation för att kunna göra lyckade upphandlingar. Det finns också goda exempel. invigdes Evolution Road i min närmaste stad, . Det är ett elvägsprojekt som banar väg för fossilfria transporter. Det finns laddskenor som automatiskt kan ladda batterierna på elfordon som kör på vägen. Detta är ett av de tydliga exemplen på tvärsektoriella samarbeten med kommunen, , näringsliv, och . Genom att vi satsar på ny teknik, använder klimatfrågan som en språngbräda och stärker vår konkurrenskraft kommer vi att gynna innovativa svenska företag som säljer miljöteknik i andra länder. Detta gäller för flera områden. I står vattenkraft, vindkraft och biokraft för mer än hälften av energiproduktionen. Men det räcker inte. Det kommer att behövas nya smarta tekniska system för att lagra energi. Då blir det möjligt att använda förnybar energi året om i hela landet. Sammanfattningsvis: Vi behöver jobba med klimatfrågan på alla nivåer. Vi behöver göra uppföljningar av våra politiska beslut och möjliggöra för och trycka på våra kommun- och regionpolitiker att ta sitt klimatansvar i samhällsplaneringen. Vi behöver ha ett tvärsektoriellt samarbete mellan stat, region, kommun, näringsliv och akademin för att styra om transportsektorn till att bli fossilfri. vill möjliggöra för den enskilde att göra enkla val för ett bättre klimat, satsa på ny teknik och visa vägen så att blir mer konkurrenskraftiga och kan gå stärkta ur coronakrisen. Vi vill se till att det blir ännu lönsammare att satsa på förnybara energikällor och därmed ta ansvar för en politik för det 21:a århundradet. Vi kan då uppnå FN:s 13:e mål om att bekämpa klimatförändringarna. Vi står självklart bakom alla våra motionsyrkanden. Vi önskar att handlingsplanen skulle gå ännu lite längre inom vissa områden. Men vi väljer att lägga fram ett särskilt yttrande i de delarna och driva på regeringen för ytterligare åtgärder. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag i sin helhet. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan 37 (V): slogs återigen rekordet i koncentration av växthusgaser i atmosfären. 417 miljondelar CO2 fanns i vår atmosfär . Det var också den varmaste månad man har uppmätt. Man skulle kunna tro att utsläppen har gått ned nu under coronakrisen och att vi äntligen har fått lite kontroll på klimatkrisen. Men dessvärre är inte det här den form av nedgång i utsläppen som vi vill ha. Det här är resultatet av att industrier, verksamheter och transporter har stängt ned över på ett okontrollerat sätt. Vad vi behöver är en strukturerad övergång till ett hållbart samhälle. Det är lite av tanken med klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket, som stipulerar att regeringen en gång varje mandatperiod ska ta fram just en handlingsplan för hur vi ska göra en omställning på ett organiserat och strukturerat sätt. Det är just denna klimatpolitiska handlingsplan – den första någonsin från en regering i – som vi diskuterar i kammaren. Vi i delar regeringens uppfattning att det krävs väldigt mycket större ansträngningar för att integrera klimatpolitiken i alla politikområden och för att minska utsläppen. Vi hade hoppats att det skulle vara den röda tråden i handlingsplanen. Men denna handlingsplan är snarare en välvillig viljeinriktning om fortsatt minskade utsläpp och med aviseringar om fortsatta utredningar, beräkningar, beredningar och så vidare. Tyvärr väljer regeringen att begrava de skarpaste åtgärderna i sådant man skjuter , i fortsatta utredningar. Jag skulle säga att vi redan i allt väsentligt vet vad som behöver göras. När man tillsätter så många nya utredningar och låter dem löpa under en så av mandatperioden menar vi i att vi förlorar tid och politiskt momentum. Handlingsplanen innehåller inte heller någon ambition att hantera de rättviseaspekter som behöver hanteras i en klimatomställning. En jämlikare fördelning av våra gemensamma resurser är ett måste för att vi ska kunna få just en bra och rättvis klimatomställning. Det är ju också så att det är de rikaste som påverkar klimatet mest i kraft av sin konsumtion och hur de lever. Då är det också fullt rimligt att vi får en omställning som pekar ut ansvaret till de grupper som påverkar klimatomställningen mest. För att lyckas och vinna folkligt gehör för en omställning måste det alltså finnas ett tydligt rättviseperspektiv, och man måste förena den gröna dimensionen med den röda. Precis som sas tidigare finns det inte någon konkret beräkning i handlingsplanen. Det finns inte någon uppskattning av hur stora utsläppsminskningarna blir med de aviserade åtgärderna. Det är besynnerligt, och det stärker tyvärr bilden av att regeringens plan är mer av ett inriktningsbeslut än av de skarpa åtgärder som vi är i så skriande behov av. Jag var med på den presentation som hade , då de hade granskat den klimatpolitiska handlingsplanen. Det slående var den första bild som de visade vid presentationen. Den hade texten: Planen är ingen plan. Det sammanfattar kärnfullt kritik av proposition 2019/20:65, alltså regeringens så kallade klimatpolitiska handlingsplan. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan För att göra nämnda proposition till en handlingsplan som på riktigt minskar utsläppen föreslår vi i inte mindre än 74 konkreta reformer i den följdmotion vi har lagt fram med anledning av propositionen. Jag hänvisar till motionen för att jag inte ska behöva vara alltför långrandig i mitt anförande, men det finns ändå några reformer vi lyfter upp som jag särskilt skulle vilja trycka på. Vi vill ha ett skarpare klimatmål, och vi vill ha nollutsläpp senast till 2040. Vi i säger också att utsläppsminskningarna fullt ut måste göras med nationella insatser och inte genom uppköp av osäkra utsläppskrediter i andra länder. Vi vill ha nya ägardirektiv och nya myndighetsinstruktioner för alla statliga bolag och myndigheter för att de ska agera helt och hållet i linje med våra nya klimatmål. I planen aviseras sådant, men det måste läggas fram . Planen måste också innehålla kvantifierbara åtgärder så att åtgärderna kan följas upp och så att vi kan se att de verkligen leder till de utsläppsminskningar vi behöver. Vi i föreslår också att de klimatskadliga subventionerna ska fasas ut. När gjorde en inventering av alla så kallade miljöskadliga subventioner kom de fram till att det handlade om . gjorde en mer specificerad utvärdering av bara de klimatskadliga subventionerna. Man sa att det handlar om som går till subventioner av ökat bilåkande, skattenedsättningar för industrin och för flyget, subventioner av köttproduktion och annat som vi vet belastar vår miljö och klimatet hårt. Vi vill att glesbygden ska kompenseras för höjda drivmedelsskatter. Det är jätteviktigt med höjda drivmedelsskatter, men det går faktiskt att hitta sätt att kompensera dem som lever i glesbygd med till exempel ett konverteringsstöd för deras diesel- eller bensinbilar. Vi kanske kan ha en lite lägre skatt på drivmedel i glesbygd. Och självklart behöver vi ett förändrat reseavdrag som är just miljöstyrande och som utnyttjas av dem som verkligen behöver resa med egen bil och inte av människor som bor i storstäder, så som det är . Vi vill inrätta en statlig grön investeringsbank, ungefär som den man införde i för . Här vill jag yrka bifall till reservation 13, som handlar just om detta. Den handlar också om att våra pensionspengar måste förvaltas på ett mycket mer hållbart sätt. Vi välkomnar att det nu finns nya placeringsdirektiv för våra AP-fonder, men tyvärr är ökad avkastning fortfarande det övergripande målet. Vi ser fortfarande att AP-fonderna placerar våra pensionspengar i fossilbolag, i bolag som skövlar regnskog i och så vidare. Vi vill förbjuda prospektering av kol, olja och fossilgas. Vi vill ha en standardisering av plasten så att vissa plastsorter helt och hållet förbjuds. Vi vill ha en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. Vi vill att inrikesflyget ska ingå i klimatmålet för inrikes transporter. Vi vill ha en progressiv flygskatt. Vi vill förbjuda nybilsförsäljning av fossilt drivna bilar . Vi vill att kommunerna lättare ska kunna stoppa etablering av externa köpcentrum genom att vi ändrar i . En väldigt viktig sak är att vi vill att klimatmålen ska vara styrande i infrastrukturplaneringen så att vi inte får nya motorvägsprojekt, så som har aviserats till exempel här i . En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Vi behöver statligt stöd för att göra kollektivtrafiken billigare. Vi vill sänka banavgifterna för järnvägen. vill vi ha en vägslitageavgift för tung trafik på våra vägar. De handelsavtal som vi ingår med andra länder måste helt och hållet vara synkade med så att de verkar för minskade utsläpp. Jag vet att jag har dragit över min talartid, men jag vill bara avsluta med att säga att vi befinner oss i en kris – det vet alla. Men en kris är också en möjlighet. Jag drar mig till minnes oljekrisen . Då ökade priset på olja med fyra gånger . Vad gjorde vi då? Jo, vi energieffektiviserade. Vi fasade ut oljepannorna i våra bostäder. Vi satsade på fjärrvärme, på förnybar energi, på elektrifiering överlag. Vi såg att vi stod inför ett vägval. Vi hade kunnat fortsätta att vara helt och hållet beroende av importerad olja, men vi gjorde väldigt mycket som minskade våra utsläpp. står vi inför ett liknande vägval. Då ska vi inte upprepa gamla misstag. har vi en möjlighet att omdana vårt samhälle så att vi bygger ett samhälle som är bra för alla människor, som är mer jämlikt och rättvist och som helt och hållet håller sig inom de ramar som naturen har satt upp för vår existens. 38 (KD): Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation nr 24. Den klimatpolitiska handlingsplanen är ett ämne som berör. Det är väldigt tydligt, inte minst med tanke på antalet yrkanden och reservationer i betänkandet. Med den här propositionen ämnar regeringen, arbete, presentera en plan för hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas . Detta innefattar beslutade och planerade åtgärder som ska bidra till att nå de nationella och globala klimatmålen. Man hoppas på detta sätt adressera en av vår tids absolut viktigaste frågor. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Människan har ett ansvar att förvalta de ändliga resurserna och naturvärdena. Vi som lever nu ska överlämna vår jord till nästa generation, och den jorden ska de kunna ha som sitt hem. Politiken ska därför, grundad på försiktighetsprincipen, utformas så att både det offentliga, våra företag, civilsamhället och enskilda ges förutsättningar att göra rätt, det vill säga styra mot ett gott förvaltarskap och en hållbar utveckling. välkomnar därför propositionen och stora delar av dess innehåll, dock inte allt. Jag kommer inte att hinna beröra alla punkterna under mina talarminuter utan kommer att göra några nedslag. Från sida vill vi inledningsvis betona vikten av klimatfrågan och understryka värdet av att politiken kan samlas och främja resultat som gör att vårt samhälle kan gå en hållbar framtid till mötes. Propositionens tvärsektoriella ambition att integrera klimatperspektivet i övriga politikområden är riktig och på en generell nivå helt korrekt. I enlighet med Miljömålsberedningen bör även en översyn av olika lagstiftningar göras i relation till utsläppsmålen. Vid målkonflikter måste ändå övriga samhällsmål jämställt värderas utifrån sina meriter. Bara så kan samhället utvecklas i ett förvaltarskap som är både ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Tyvärr verkar detta ibland glömmas bort. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan På flera sätt uttrycker propositionen ambitioner att förändra och utveckla kritiserade eller utdömda satsningar. Något som tyvärr är genomgående i mycket av regeringens politik är också avsaknaden av konsekvensanalyser. Man genomför reformer utan att ha genomlyst vad de verkligen leder till. Man har inte belägg för att de verkligen ger den önskvärda verkan på klimatet, utan det viktiga verkar vara att man gör något. Propositionens största brist är emellertid frånvaron av energipolitiska överenskommelser som kan garantera en CO2-neutral energiproduktion motsvarande den starkt ökande energikonsumtion som propositionen upprepade gånger pekar på ska komma. Efter nedstängningen av l och 2 femdubblades importbehovet av energi under kalla vinterdagar, med gynnande av fossila energikällor som följd. Det flertal utökade satsningar på laddinfrastruktur, elektrifiering av tunga vägtransporter, elvägar, i hamnar och så vidare som anges i propositionen, och som är viktiga, undergrävs allvarligt av regeringens förda energipolitik. För att undvika att klimatpolitiken blir till dyra och hämmande åtgärder måste den vara kostnadseffektiv och generera resultat. Alltför mycket står på spel för att felsatsningar ska kunna tolereras. Såväl som har dömt ut regeringens klimatinvesteringsstöd Klimatklivet för dess mycket höga kostnader per reducerad CO2-ekvivalent. Enligt propositionen har Klimatklivet minskat CO2-utsläppen med CO2-ekvivalenter . Som kontrast till det är skogsbrukets nettoupptag CO2-ekvivalenter . Därtill kan nämnas att även jordbruket har ett nettoupptag i förhållande till utsläpp. Propositionen redogör tydligt för jordbrukets utsläpp men förhåller sig i väldigt vaga termer till dess nettoupptag. motsatte sig utformningen av Klimatklivet och är fortfarande kritiska. Regeringen försäkrade att förändringar skulle ske och utökade därmed Klimatklivet i höstbudgeten. Kommande utvärderingar lär utvisa om dessa förändringar kan motivera Klimatklivets eventuella nytta. Vid fjolårets Almedalsvecka presenterades en studie som pekade på att den klimatnytta som Klimatklivet gjort fixar den svenska skogen . Skogen är en viktig del i omställningen, inte minst som kolsänka men även för substitution av CO2-intensiva material. Därför är det av yttersta vikt att vi brukar vår svenska skog för att få så stor klimatnytta som möjligt. Utöver det bör vi även satsa mer på kolinlagring eller CCS. Det hjälper oss att nå temperaturmålet, och erfarenheten av tekniken är positiv. Dessutom har vi den geologiska kapaciteten. Sedan får inte CCS bli någonting som vi gömmer oss bakom för att inte fortsätta med omställningen. Det går att ha flera tankar i huvudet . Därför föreslår vi kristdemokrater att ett särskilt anslag inrättas för ett statligt stöd till utveckling av tekniker för . Propositionen innehåller vällovliga ambitioner för upprättande av en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning. Regeringen vill därmed tillsätta en utredning om hur detta ska främjas. Detta är välkommen åtgärd med tanke på att redan under /17 tillkännagav att regeringen skulle förbättra tillståndsprocesserna och utarbeta ett snabbspår för företag som syftar till att åstadkomma betydande minskningar av de egna utsläppen. Genom ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt ska en tillståndsprocess kortas till max . Detta har alltså fortfarande inte skett, trots tidigare beslut i riksdag. En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Flyget, den teknik som mer än någon annan underlättar för människor att resa mellan jordens alla länder, står för en liten men växande del av klimatpåverkan. är ett avlångt land med stora avstånd där inrikesflyget har stor betydelse, även om regeringspartierna vill att verkligheten ska vara annorlunda. Det är den inte. Därför finns det anledning att låta sig inspireras av , som har målsättningen att ha det första elflyget i kommersiell drift och att 2040 ha hela inrikesflyget elektrifierat. På längre sträckor är troligtvis biobränsle, så kallad biojet, mest aktuellt. För att snabbt öka biojetproduktionen behöver vi fler godkända produktionsvägar och fler råvaror att göra biojet av. I kan vi använda lokala råvaror, till exempel rester från skogsbruk, i stället för att som importera rester från hamburgerrestauranger i . Regeringen anser i propositionen att inhemsk produktion av förnybara drivmedel bör främjas. Trots detta avskaffade regeringen det stöd till miljöforskning i ämnet som ihop med införde 2018. Jag ska avsluta med en punkt som inte riktigt hänger ihop. anslog i höstens budgetproposition ett extra anslag för stöd till utbyggnad av infrastruktur för laddstolpar. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. I regeringens proposition beskrivs det blygsamt omfattande ladda hemma-stödet, som möjliggör för privatpersoner att söka stöd för installation av laddpunkter för elbilar vid hemmet. För att utvidga det här stödet och ge utrymme för fler personer i olika boendeformer vill regeringen uppdra åt lämplig myndighet att analysera frågan och vid behov föreslå åtgärder för att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. Så långt är allt väl och bra i propositionens brödtext. I rubriceringen blir dock formuleringen skarpare, att byggreglerna ”bör” kompletteras med nya krav på laddinfrastruktur. I regeringens publicerade punktlista som sammanfattar propositionen skruvas det ytterligare ett varv när man formulerar det med att byggreglerna ”ska” kompletteras med nya krav på laddinfrastruktur. vill inte belägga bostadsproducerande företag med ett sådant krav. Ett krav av det här slaget bär drag av den misslyckade pumplagen där drivmedelsstationer ålades ha en etanolpump oavsett om det fanns behov av det eller inte. Det finns fler punkter som jag skulle behöva ta upp, men jag noterar att jag redan har dragit över min talartid. Därför avslutar jag med att säga att vi måste se framåt, vara teknikoptimister och hitta konstruktiva lösningar. Vi kan inte stänga ned, förbjuda och backa in . 39 (L): En samlad politik för klimatet – klimatpoli-tisk handlingsplan Det är en spännande proposition som vi debatterar här . Den bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Men i betänkandet finns också motioner från allmänna motionstiden, och av det skälet yrkar jag också bifall till Liberalernas reservation nr 57 om EU. I den här debatten kommer utöver jag själv också två kollegor, , att delta. Klimatfrågan är något som engagerar Liberalerna väldigt mycket. Utsläppen stannar inte vid landsgränserna. Därför måste vi hitta lösningar tillsammans i världen och inom EU. Kunskap och teknikutveckling bidrar till klimatsmarta lösningar som sprids över hela världen. Energibranschen ställer om när investeringar i fossil energi inte lönar sig och när drivkrafterna för att hitta alternativen förstärks. Fler människor på jorden behöver tillgång till klimatsmart energi i stället för hälsofarlig öppen eld och fossila bränslen. Klimatet behöver EU. EU ska vara en garant för och visa vägen framåt i klimatarbetet, och alla EU-länder måste ta sitt klimatansvar. Att använda mer fossilfri el, i till exempel bilar och industrin, är betydligt bättre än att använda fossila bränslen. Klimatinvesteringar behövs i exempelvis laddstolpar, cykelbanor och järnvägar, och vi behöver mer forskning kring klimatsmart teknik för att minska industrins utsläpp. Vi i Liberalerna har en stark tro på att många människor vill dra sitt strå till klimatstacken. Men det måste vara lätt att göra rätt. Det måste vara enkelt att handla klimatsmart, sortera sopor och ta cykel, buss eller tåg i stället för bilen. Miljöförstöring och klimathot påverkar förutsättningarna för allt liv på jorden och stannar inte vid nationsgränserna. Därför måste vi också arbeta tillsammans och internationellt. Det gemensamma arbetet inom EU är ett viktigt medel för att kunna värna vår miljö och natur. Propositionen som vi debatterar är den första klimatpolitiska handlingsplanen, vilket många också har påpekat här. Det är en viktig proposition. Det är också glädjande med det engagemang som propositionen väcker. Det är viktigt för att vi ska kunna nå långsiktiga och tidssatta utsläppsmål. Utmaningen är att se klimatomställningen ur ett helhetsperspektiv där samtliga politikområden bidrar till att utsläpp av växthusgaser minskar i linje med mål. och bestämmelser med stöd av balken är centrala för möjligheten att nå klimatmålen och har betydande potential när det gäller att styra utsläppen av växthusgaser. En översyn av prioriteras i den översyn av relevant lagstiftning som ska göras. Det gäller särskilt de delar som rör prövning av verksamheter som ger upphov till utsläpp av växthusgaser i . Det behövs en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning som möjliggör en snabbare omställning till fossilfrihet. Detta handlar också om stad och land. Det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället för att ska lyckas med målsättningen att bli världens första fossilfria välfärdsland. En inkluderande klimatpolitik tar hänsyn till de olika förutsättningar som finns i städer och på landsbygden liksom i olika inkomstgrupper.