prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — I budgeten avsattes till för genomförande av ett vildsvinspaket . –2025 beräknas för åtgärden. beslutade regeringen om ett antal uppdrag till olika myndigheter för att genomföra åtgärder i vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin. stöds också arbetet med att vidareutveckla smittskyddsprogrammet Smittsäkrad besättning gris. Syftet är att stärka tamgrisbesättningarnas generella smittskydd med särskilt fokus på skyddet mot afrikansk svinpest, som också nämnts här. Detta är otroligt viktiga frågor. –2025 fortsätter arbetet med att vidareutveckla smittskyddsprogrammet Smittsäkrad besättning gris. Hur vi ska skydda tamgrisarna är, som vi hörde tidigare i debatten, en fråga som berör många europeiska länder. Även har inom ramen för vildsvinspaketet fått ett antal uppdrag –2022. Bland annat ska man utreda och lämna förslag på ett system för hantering av subventioner i fråga om vildsvin för trikinanalyser, cesiumanalyser och hantering av riskavfall. Vi i Liberalerna menar att det är viktigt att ha koll på vildsvinsstammen för att förebygga och se till att vi också har friska tamdjur. Det sambandet är otroligt viktigt. Regeringen har gett SVA i uppdrag att utreda förutsättningarna för att skapa ett samlat digitalt system för spårbarhet av vildsvinskött inom ramen för livsmedelsstrategin. Det digitala systemet ska medföra att spårbarheten upprätthålls för varje skjutet vildsvin, från jägare till konsument. Det finns starka skäl att se till att konsumenterna har adekvat information. Det gör att konsumenterna kommer att uppskatta köttet oerhört mycket mer. En slutredovisning av uppdraget och en ekonomisk redovisning ska lämnas till regeringen och . De regionala förvaltningsplanerna ska ha tydliga regionala målsättningar för vildsvinsförvaltningen. i ska samordna redovisningen av förvaltningsplanerna till regeringen . i ska verka för att jägare som vill leverera små mängder vildsvinskött direkt till konsumenter registrerar sig i Primör och att registret hålls uppdaterat. Varför räknar jag upp alla dessa åtgärder, fru talman? Jo, av det skälet att frågan berör så många i den här debatten. Det är också viktigt att framhålla de goda insatser som görs. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Vi ser positivt på arbetet med vildsvinspaketet och att det också finns finansiering för dessa åtgärder. Det är viktigt att göra jakten på vildsvin mer möjlig genom att se över kostnadsbilden. Paketet handlar både om att öka efterfrågan på vildsvinskött och om åtgärder för att underlätta avsättningen för vildsvinskött på marknaden med bibehållen hög livsmedelssäkerhet. Och, som sagt, konsumentperspektivet är viktigt i detta arbete. Vi i Liberalerna hoppas att paketet även kommer att leda till bättre förvaltning av vildsvinstammen. Som nämnts i debatten är de skador som uppstår i markerna och i skogen ett bekymmer. Det är positivt om efterfrågan på vildsvinskött ökar och avsättningen på marknaden underlättas. Men även om avsättning inte finns på konsumentmarknaden kommer förvaltningen av vildsvinsbeståndet att vara viktig också i fortsättningen. Vi ser fram emot det fortsätta arbetet och hoppas på ytterligare åtgärder om det här inte räcker till. Men vi tror att det går att komma en bra bit på vägen med de åtgärder som vidtagits, och vi ser fram emot de kommande åtgärderna. 112 (S): Klart som korvspad, dra dit pepparn växer, från ax till limpa och få igen för gammal ost – vår mat färgar vår historia, vår samtid och även vårt språk. Vår mat och våra livsmedel är en livsnödvändighet och en del av vår kultur och vår framtid. Apropå historia och våra livsmedel kan det inledningsvis vara värt att påminna sig om vad vi socialdemokrater har gjort bara fram till . Vi har tagit fram en långsiktig livsmedelsstrategi för att öka svensk matproduktion. Vi har infört strängare straff för matfusk och drivit på för mindre mängd farliga kemikalier och bättre märkning i EU. Vi har gett kommuner möjlighet att köpa mer miljöinriktat och svenskt genom en ny upphandlingsmyndighet. Vi har med bättre regler inlett en satsning på ökad ekologisk produktion. Och efter torkan den heta tog vi socialdemokrater fram ett krispaket för svenskt lantbruk som saknar motstycke i modern svensk historia med till stöd för våra svenska bönder för att lindra torkans effekter. Vi debatterar här i kammaren miljö- och jordbruksutskottets betänkande 19 En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik. Betänkandet behandlar motioner som väckts om livsmedelspolitik. De handlar om förbättrad tillsyn, offentlig upphandling, livsmedelskontroll, livsmedelsmärkning, ekologiska produkter, vildsvinskött och nya livsmedel. Betänkandet rymmer även propositionen Förbättrad tillsyn på miljöområdet. Låt mig börja med regeringens proposition. Den föreslår nya och ändrade bestämmelser i . Syftet är att anpassa till den nya EU-förordningen om offentlig kontroll och EU-förordningen om marknadskontroll. Propositionen innehåller också nya bestämmelser som syftar till att effektivisera och förtydliga tillsynen enligt . Regeringen föreslår även att det ska vara möjligt att köpa produkter under dold identitet, vilket ofta kallas testköp. Kontroll genom testköp ska säkerställa att våra uppställda krav uppfylls där det är nödvändigt för att skydda människors hälsa och miljön. Om testköp sker ska näringsidkaren underrättas och få ta del av resultatet så fort det är lämpligt. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik med dess 73 punkter och fyrpartiuppgörelsen mellan oss socialdemokrater, finns en särskild punkt, punkt 25, som behandlar svensk livsmedelsproduktion och hur konkurrenskraften inom det svenska jordbruket ska stärkas. Svensk livsmedelsproduktion är avgörande för jobb och tillväxt på landsbygden. Ett kraftfullt bondepaket kommer att genomföras för att stärka likviditeten och konkurrenskraften. Insatser ska också genomföras för att stödja utvecklingen mot fossiloberoende jordbruk. ska internationellt arbeta för minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen. Vi ska införa ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger och i storkök. Som ett led i arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna antog regeringen en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet. Målet är att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg. Strategin innehåller sju inriktningsmål, och kopplat till dessa mål finns tips och råd om hur verksamheten kan arbeta för att uppfylla målen. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot är den första svenska livsmedelsstrategin som omfattar hela livsmedelskedjan. Det handlar om regler, villkor, oss som konsumenter, marknaden, kunskap och innovation. Denna strategi ska bidra till att potentialen för hela livsmedelskedjan utnyttjas fullt ut. Med ökad och hållbar produktion av mat får vi fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Konsumenter ges bättre förutsättningar att göra medvetna val. Strategins handlingsplaner 1 och 2 omfattar konkreta insatser samt åtgärder och uppdrag för att uppnå strategins målsättningar. Låt mig få exemplifiera. Regeringen avsatte till exempel för genomförandet av livsmedelsstrategin –2019, vilket innefattade närmare 50 konkreta åtgärder. Det handlar om satsningar på stöd till branscher, samverkan, samordning, forskning, innovation, hållbarhet, lönsamhet, konkurrenskraft och främjande av svensk livsmedelsexport. Det handlar om jobb, helt enkelt – jobb som gör att hela lever och som ger oss mer pengar att satsa på mer välfärd. Det här är bra! I budgetpropositionen och 2020 föreslog regeringen att livsmedelsstrategin förstärks än mer. uppgår den till och –2025. Livsmedelsstrategin har även mål för ekologisk mat: av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av ekologisk jordbruksmark 2030, och av den offentliga konsumtionen ska utgöras av ekologiska produkter 2030. Offentlig upphandling ska ha högre ambitioner när det gäller till exempel djurskydd, miljöarbete och svenskt vilt. Vilt är välsmakande och miljövänlig, lokalproducerad mat. utvärderar livsmedelsstrategin löpande, och görs en analys som går djupare. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Också EU:s gemensamma jordbrukspolitik är en viktig aspekt av livsmedelsstrategin. från jord till bord är under sjösättning just . Den är central för att förverkliga gröna giv, som i sin tur är en tillväxtstrategi med målet att skapa en klimatneutral union till 2050. Från jord till bord handlar om att bygga ett hållbart livsmedelssystem för konsumenter, producenter, klimatet och miljön och syftar även till att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard. Detta är välkommet och ytterligare ett gynnsamt resultat av vårt EU-samarbete. Det är bra! Med detta betänkande skulle många kunna tänkas bli heta på gröten eller hållas på halster. Vi slipper kanske pajkastning eller att lägga lök på laxen, eller att någon försöker koka soppa på en spik. Detta handlar nämligen i slutändan om vad vi stoppar i munnen, vad som mättar våra magar och vad som ger oss energi och glädje. En energirik och hälsosam livsmedelspolitik kommer att gagna oss här , våra barn och våra barnbarn. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget som helhet och avslag på samtliga reservationer. 113 (MP): Vi behöver en effektiv miljötillsyn för att uppnå ett högt skydd för människors hälsa och för miljön samt för att nå en långsiktigt hållbar utveckling. Miljölagstiftningen måste följas, och tillsynen ska säkerställa detta. anpassas till två EU-förordningar. Anpassningarna består i att vissa bestämmelser i , till exempel om rätt till tillträde och rätt att förena beslut med vite, görs tillämpliga när myndigheterna bedriver kontroll. Det införs också en straffbestämmelse för överträdelser. Det är viktigt att tillsynen är enhetlig i landet, bland annat för att företag ska kunna verka på lika villkor oavsett var verksamheten bedrivs. Därför får länsstyrelserna nu rätt att förelägga en kommun som brister i sitt uppdrag att rätta till bristerna. Tillsynsmyndigheterna måste också ha verktyg som är anpassade till de nya förhållanden som råder på marknaden. Därför ska tillsynsmyndigheterna kunna köpa in produkter under dold identitet. Det är viktigt för att myndigheterna ska kunna utöva tillsyn över näthandeln, till exempel gällande kemikalieinnehållet i konsumentprodukter. Detta är ju lite omdiskuterat, också i dagens debatt. Ska myndigheter få verka fritt i det dolda och bli ”mystery shoppers”? Svaret är nej. Nästan åtta av tio produkter som köpts direkt av företag utanför EU klarade faktiskt inte kraven i de europeiska kemikaliereglerna. Det visar ett tillsynsprojekt om e-handel som genomförts av Kemikalieinspektionen. Detta är väldigt oroväckande eftersom många produkter som barn och ungdomar använder köps på nätet. När man gör denna typ av stickprovskontroller är det viktigt att kunna vara anonym. Bestämmelsen möjliggör för en myndighet att köpa in varor utan att uppge att köpet görs inom ramen för tillsynen och utan att ange myndighetens namn och adress. Möjligheten ska bara användas vid sådana tillfällen. Den andra fråga vi debatterar här är livsmedelspolitiken. ska av jordbruket i hela EU vara ekologiskt. Användningen av kemiska bekämpningsmedel ska halveras, liksom övergödningen från jordbruket i hela EU. Det är innehållet i den gröna given och för hållbar livsmedelsproduktion. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik Livsmedelsförsörjningen måste bli mer robust, och sårbarheten måste minska i svenskt lantbruk och svensk livsmedelstillverkning. En nyckel till detta är utvecklingen av livsmedelsföretagen. Vi behöver många fler livsmedelsindustrier, och jag vill särskilt lyfta behovet av småföretagen inom den här sektorn. Vi ska införa ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger; detta har redan beslutats. Tyvärr är det ett av de beslut som påverkats av coronapandemin. Innan systemet införs ska det nämligen testas och undersökas lite närmare just på restauranger. Med tanke på att restaurangerna inte fungerar som normalt under pandemin måste vi skjuta på den kontrollen. Beslutet ska dock genomföras. Just nu befinner vi oss mitt i en coronapandemi. Många människor blir allvarligt sjuka, vårdpersonal får arbeta hårt och människors, företags och samhällets ekonomi påverkas. Vissa delar av livsmedelskedjan har också påverkats allvarligt, till exempel restaurangbranschen. Krisen har lett till en ökad debatt om sårbarheten i livsmedelskedjan, och konsumenterna visar ett större intresse för lokal och ekologisk mat. Det visar inte minst den utveckling vi ser för . Som en del av en grön återhämtning efter borde utveckla livsmedelsstrategin. Jag ser två viktiga anledningar:  Livsmedelsstrategin bör anpassas till den gröna given, som blir viktig för återhämtningen i EU. Här kan verkligen dra nytta av de områden där vi ligger i framkant.  Ett kapitel om vår självförsörjningsförmåga bör utvecklas. Att utveckla mål gällande självförsörjningsgrad för olika baslivsmedel, inte bara nationellt utan också regionalt, är nödvändigt för att vi ska få bättre motståndskraft i händelse av kris. borde få i uppdrag att främja småskaliga livsmedelsföretag. Vi behöver diskutera hur vi kan stimulera etablering av små och medelstora mejerier, slakterier och kvarnar. Något jag särskilt vill peka på är att vi gör stora satsningar på odling av baljväxter i , men livsmedelsföretag för sortering, packning och förädling finns inte med i satsningarna. Ska vegotrenden bidra till det svenska jordbruket och inte öka beroendet av importerad anonym mat är tydligare fokus på livsmedelsföretagen nödvändigt. Många lantbruk anses för små. De är för små för de stora mejerierna, för små för slakterierna och för små för grönsaksgrossisterna. anses också vara för små. De har inte tillräckligt stora volymer för vare sig grossisterna eller handeln. Det enda som egentligen får vara litet är priset. De är de många små gårdarna som formar mosaiklandskapet med sina små åkrar, betesmarker och skogar, och detta varierade landskap är oerhört betydelsefullt för den biologiska mångfalden. I många delar av är inte jordbrukslandskapet konstruerat för storskalighet. Och vi vill ha en levande landsbygd och ett levande jordbruk i hela . Alltså måste vi främja även de små gårdarna och de små livsmedelsindustrierna i högre grad. En förbättrad tillsyn på miljöområdet och livsmedelspolitik De små gårdarna och matföretagen är inte för små för att minska sårbarheten. Tvärtom är många små och medelstora gårdar och livsmedelsföretag utspridda över hela landet. De är en förutsättning för ett robust och uthålligt livsmedelssystem. Fler människor på landsbygden väver också ett starkare socialt och kulturellt nät. Ensam är inte stark. Det är väldigt tydligt när en kris uppstår. Den biologiska och gastronomiska mångfalden behöver de små och medelstora producenterna, både lantbrukarna och livsmedelsföretagen. Klimatforskningspanelen IPCC har i rapporten and Land lyft fram att ekologiskt jordbruk är ett bra sätt att åstadkomma en mer hållbar markanvändning. I en rapport från LRF som heter Ökad svensk ekologisk produktion – jag viftar med den i handen här – slår man fast att skulle tjäna på ökad ekologisk produktion. Det skulle kunna skapa 3 000 fler jobb. En intressant effekt är att alla nuvarande konventionella producenter också skulle gynnas av utvecklingen. Om fler producenter går över till ekologiskt kan de stärka sin lönsamhet genom att de kan sälja ekologiska produkter till ett merpris. De kvarvarande konventionella producenterna kan också få en säkrare marknad för sina produkter, slår rapporten fast. Jag vill avslutningsvis säga något kort om insekter som mat, vilket tas upp i betänkandet. Det har inte fått så stort genomslag på tallriken. Odling av insekter kräver precis som odling av bakterier, svampar, fisk, kyckling, får och kor både foder och insatser av energi. Forskare vid SLU rapporterade om hur matsvinn och matavfall kan användas som resurs för att föda upp insekter. Dessa insekter kan i sin tur bli foder i fiskodlingar där man vill undvika att fodra fisken med fiskmjöl från utfiskade hav. Det är intressanta och hållbara lösningar som vi i gärna utvecklar en starkare politik för. Fler konsumenter vill äta mat med mervärden – mat som bidrar till mindre klimatpåverkan och en blomstrande landsbygd med fler lantbrukare och livsmedelsföretag som har miljö, klimat och djurvälfärd i fokus. Att underlätta för detta är politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU20 Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet (prop. 2019/20:156) 114 (M): Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet Jag står bakom samtliga reservationer men yrkar bifall endast till reservation 2. Gemensamma EU-regler på avfallsområdet är viktiga för att höja miljökraven i hela unionen men också för att få en välfungerande inre marknad med likartade krav i alla medlemsländer. har föreslagit att det ska utvecklas ett digitalt system för att spåra farligt avfall, och vi ställer oss därför positiva till att information kopplad till farligt avfall ska digitaliseras. Det förbättrar och effektiviserar informationsöverföringen och ökar spårbarheten. I sin proposition föreslår regeringen dock mer långtgående skyldigheter för alla verksamheter som omfattas av skyldigheten att rapportera in farligt avfall till det digitala systemet än vad direktivet kräver. Det handlar bland annat om anteckningsskyldigheten, där det svenska genomförandet medför att fler uppgifter ska vara obligatoriska att rapportera in jämfört med det som anges i direktivet. I stort sett alla svenska företag omfattas av kraven på ett digitalt register för farligt avfall. Trots detta har regeringen inte genomfört en konsekvensanalys av vad överimplementeringen kommer att kosta företagen ekonomiskt. Men att det innebär en konkurrensnackdel för svenska företag eftersom de tvingas möta högre krav och kostnader än företag i andra EU-länder konstaterar till och med regeringen själv. I praktiken innebär detta att regeringen lägger en administrativ blöt filt över svenska företag. Detta tycker är allvarligt. Det är ytterligare ett i raden av exempel på regeringens överimplementeringar av EU-direktiv. Ska fortsatt vara ett konkurrenskraftigt land måste vi säkerställa att svenska företag inte påtvingas högre krav än företag i andra EU-länder. Vi motsätter oss därför regeringens förslag till överimplementering av det digitala systemet för att spåra farligt avfall. Vi kräver att regeringen ska återkomma med en utformning där inte går längre än vad EU-direktivet kräver. Och i det fall regeringen trots allt väljer att överimplementera förslaget bör regeringen göra en utvärdering av hur detta påverkar svenska företags konkurrenskraft. är positiva till att skapa förutsättningar för ett resurseffektivt och cirkulärt samhälle. För att åstadkomma detta ska politiken främst genom återanvändning prioritera åtgärder som förebygger att avfall uppkommer. Det avfall som ändå uppkommer ska i första hand återvinnas. För att öka återvinningsgraden och skapa bättre förutsättningar för en cirkulär ekonomi är en förändrad syn på avfall viktig. Det låter tekniskt, men det är otroligt viktigt att det som betraktas och hanteras som avfall i större utsträckning blir just en resurs som återvinns. Vi välkomnar därför att genom EU-direktiv på avfallsområdet tar steg i den riktningen. Skrivningar om när avfall upphör att vara avfall förs in i , vilket är väldigt bra. Det syftar till att underlätta processer där återvunnet material ersätter jungfruliga material i olika produktionsprocesser och på så sätt förbättrar cirkulära flöden i samhället. Men för att ytterligare förenkla för företagen som vill återvinna avfall behöver den nya lagstiftningen kompletteras med en uppdaterad vägledning från för när avfall upphör att vara avfall. Den vägledning som finns bidrar inte med nödvändig tydlighet, rapporterar många företag. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet är det företaget som är skyldigt att visa när avfall har upphört att vara avfall. Men ingen myndighet har ansvaret att meddela om processen för att tillse att avfall upphör att vara avfall är tillräcklig för att leva upp till kraven i lagen. Det ansvaret vilar i stället på tillståndsmyndigheter, vilka riskerar att göra olika bedömningar i olika delar av landet. Detta skapar en osäkerhet och försvårar för alla de företag som vill återvinna avfall eller vill köpa material som tidigare klassats som avfall. Det saktar också ned omställningen till en cirkulär ekonomi. Om man till exempel får en produktleverans där produkterna är omgivna av plastemballage och man sedan vill använda den plasten för att skapa nytt emballage eller andra produkter försvåras det om den klassas som avfall. anser att det ska vara enkelt att bidra till samhällets gröna omställning. Vi vill att ska ges i uppdrag att ta fram en mer detaljerad vägledning om när avfall upphör att vara avfall för att skapa en större tydlighet och förutsägbarhet för företag som vill bidra till omställningen. ska ges ett nytt uppdrag att bistå företag med att snabbt avgöra avfallets status samt utarbeta så kallade end of waste-kriterier för avfallet i fråga. miljöpolitik bottnar i att det ska vara lätt att göra rätt och att det ska vara lätt att göra gröna val, både för privatpersoner och för företag. Vi behöver därför säkerställa god tillgång till information och möjlighet till detaljerad vägledning men undvika att dränka svenska företag i överflödig byråkrati. 115 (KD): I dagens aktuella proposition lämnas flera förslag till ändringar, huvudsakligen på avfallsområdet, för att genomföra de reviderade avfallsdirektiven. Lagförslagen i propositionen möjliggör att kan fortsätta utvecklingen mot att bli ett mer resurseffektivt samhälle som kan övergå till alltmer av en cirkulär ekonomi. Därför är vi kristdemokrater positiva till huvuddragen i regeringens proposition. Men det finns aspekter av den som vi finner problematiska. I huvudsak handlar det om en viss överimplementering av direktivet, vilket regeringen i något fall själv bekräftar. Men i andra delar saknas tyvärr den transparensen. Vi anser även att förslagens påverkan på svenska företag inte har konsekvensutretts tillräckligt väl. erkänner att de inte har haft möjlighet att detaljgranska varje delförslag eller bedöma huruvida alla effekter konsekvensutretts. Men man gör den sammanvägda bedömningen att konsekvensutredningen uppfyller organets krav. I fullständiga yttrande specificeras vilka delar som man menar att förslagsställarna hade kunnat utveckla mer. skriver att det i vissa fall saknas information om varför ett förslag går utöver . Bland annat handlar det om förslaget som rör det digitala systemet för att spåra farligt avfall, där förslaget till skillnad från vad direktivet anger även inkluderar icke-farligt avfall. Detta medför att betydligt fler företag omfattas av det rapporteringskrav som lagstiftningen dikterar. Vidare hade velat se fler resonemang kring alternativa lösningar vid genomförande av . Organet bedömer också att flera förslag innebär relativt omfattande ändringar i dagens regelverk och att de berörda aktörerna, givet att författningsändringarna föreslås träda i kraft , har en väldigt kort förberedelsetid. Genomförande av EU-direktiv på avfallsområdet anser att konsekvensutredningen i den remitterade promemorian inte uppfyller de krav på analys som bör ställas i samband med genomförande av EU-lagstiftning.