prot · H80917 · 2020-09-30 00:00:00 — Ett gemensamt och effektivt system för granskning av utländska direktinvesteringar är helt centralt, inte minst i tider av oro och allvarlig ekonomisk nedgång. Verkligheten visar att det är på just detta sätt. I kölvattnet av finanskrisen såg vi hur omfattande utländska direktinvesteringar gjordes i undervärderade och därmed sårbara europeiska bolag, inte sällan med verksamhet inom strategiskt viktig infrastruktur som it, energiförsörjning och hamnar. Då handlade det i första hand om uppköp i de försvagade ekonomierna i södra , även om en del andra EU-länder också såg samma företeelse. Uppköpen var i dessa fall kopplade till . I dokument Made in 2025 finns strategin bakom detta formulerad, som bland annat gör klart att kinesiska bolag får tillgång till omfattande kapital genom statliga subventioner. Att kinesiska uppköp i inte sker av en tillfällighet vidimeras i en kartläggning från , , . Kartläggningen visar att ett femtiotal svenska företag med sammanlagt hundratals dotterbolag har fått den kinesiska staten som huvudägare . Det är viktigt att framhålla att utländska investeringar i grunden är välkomna och har stor betydelse både för företag och för samhällets utveckling och sysselsättning. Det är också viktigt att framhålla att den lagstiftning som vi beslutar om inte är riktad mot något enskilt land. Den är generell till sin karaktär. Men det går inte att komma runt verkligheten. har alltför länge varit utan ett effektivt system för att granska investeringar och uppköp utifrån viktiga strategiska effekter för samhället och också utifrån effekter för rikets säkerhet. Med den nya lagstiftningen får , , uppdraget och resurserna att vara myndighet och nationell kontaktpunkt gentemot EU och det gemensamma regelverket för hur medlemsländerna kan granska och vid behov hindra utländska investeringar. Utöver denna roll som internationell samordnare får ISP även befogenhet att bygga upp en fungerande nationell granskningsfunktion, så som har sagts tidigare här i debatten. Det innebär bland annat att uppgifter från berörda företag kan inhämtas inför en investering om risker föreligger för att agerandet kan påverka svensk säkerhetskänslig verksamhet. Det finns all anledning att stödja detta upplägg, och vi i förutsätter – utan att reservera oss – att myndigheten faktiskt tilldelas de resurser, den kompetens och det kunnande som krävs för att klara detta för vårt land så viktiga arbete. Om så inte sker undergrävs själva syftet med hela lagstiftningen, vill jag säga. En av utmaningarna framöver blir att hitta en balans mellan att skydda svenska intressen och visa att är en attraktiv nation att investera i. var inne på detta i sitt anförande. Detta är en inte helt enkel men oerhört viktig avvägning – lika viktig som att i pandemins och de stängda gränsernas tid slå vakt om frihandel och nya internationella handelsavtal. är och kommer alltid att vara varma frihandelsvänner, utan att för den skull passivt se på om vårt lands säkerhet hotas genom uppköp och investeringar i strategiskt viktiga samhällssektorer. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. 16 (L): Det är verkligen så att är en del av världen – och måste så vara. Det är avgörande, fru talman, att företag och investerare runt om i hela världen ser som ett attraktivt ställe att placera sina pengar på och ett attraktivt land att investera i. Det är faktiskt så att det är just vår fria ekonomi som har gett oss de ekonomiska och tekniska muskler vi behöver för att också kunna skydda oss mot kvalificerade hot från andra länder. Det är glädjande för en person som jag – en liberal och någon som vill se sig själv som en del av världen – att vi kan göra detta tillsammans i EU. I Europeiska unionen tar vi, i och med detta och liknande beslut runt om i unionen, tillsammans upp striden mot de länder som vill använda vår fria ekonomi för otillåten . Det handlar om dem som utgör ett säkerhetshot och vill investera i känslig infrastruktur. Det handlar om dem som kanske vill komma åt att köpa upp känslig teknologi och om dem som vill äga infrastruktur på för oss säkerhetspolitiskt känsliga platser. Det är helt nödvändigt att få kontaktpunkten för detta gemensamma europeiska arbete på plats, fru talman. Det är också helt nödvändigt att se till att ISP får ordentliga muskler för att utföra granskningarna på plats. Om vi ska kunna upprätthålla vår säkerhet och kontrollen över vår känsliga infrastruktur i det här landet, fru talman, är det helt avgörande att vi gör det tillsammans. Vi behöver göra det tillsammans i EU, med öppenhet och som vi värnar den fria, globala, öppna ekonomin. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Man får dock inte vara naiv. Av det skälet är jag och Liberalerna – som driver på för den här typen av åtgärder – väldigt glada att det finns pengar i budgeten till ISP, den myndighet som får just det här ansvaret. Det gör att de kan se till att få rätt kompetens på plats. Det framkommer tydligt att de har ett ansvar att samarbeta med andra myndigheter, och det framkommer tydligt att detta är ett arbete som vi behöver göra tillsammans med andra europeiska länder. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direkt-investeringar Även ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är vi i nämligen sällan ensamma. Vi är hotade inte för att vi är utan för att vi ingår i den delen av världen där vi har fri- och rättigheter och tror på demokrati, yttrandefrihet och en fri ekonomi – alla de saker som länder som till exempel , som har nämnts tidigare, avskyr. De ser alla dessa saker som hot. Det är därför vi i , som en del av den liberala världen, är hotade. Av det skälet är det avgörande att vi gör detta tillsammans, både för att fortsatt ska vara attraktivt att investera i och för att vi ordentligt ska kunna granska de investeringar som riskerar att vara farliga för vår säkerhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn § 7 om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn betänkande 2020/21:UbU3 om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn (skr. 2019/20:162) 17 (S): Skolan är samhällets minsta gemensamma nämnare. Där bygger lärande och fostran framtidens vuxenvärld, och där bestäms den gemensamma kulturen och överförs från en generation till nästa. Där förvärvas kunskaper, och nya bekantskaper, vänskaper och kärlekar blir till. Att gå i skolan är så enkelt, så självklart och så viktigt. Att gå i skolan i är både en plikt och en rätt för alla barn. Att alla går i skolan är viktigt för att vi ska kunna utjämna skillnader i de livschanser som i stor grad bestäms av uppväxtmiljön. Plikten innebär att alla barn mellan måste gå i skolan och ta del av den verksamhet och undervisning som anordnas där. Det finns dock några situationer som utgör undantag från skyldigheten att gå i skolan, och har granskat hur dessa undantag från skolplikten fungerar. Granskningen har sin upprinnelse i det uppmärksammade Ystadsfallet, där föräldrarna i en fembarnsfamilj hållit barnen från skolan genom att ge sken av att familjen befann sig utomlands. Granskningen omfattar dock tre skolpliktsbrytande bestämmelser, nämligen ledighet, varaktig vistelse utomlands och fullgörande av skolplikten på annat sätt. Man kan väl sammanfatta granskningen med att konstaterar att det fungerar dåligt och att det fungerar olika. Grunden är att det är gamla bestämmelser som har kommit till i olika syften och för att adressera olika problem. Dessa har sedan överförts till gällande skollagstiftning när den trädde i kraft , vilket har gjort att bestämmelserna förhåller sig till varandra på ett otydligt sätt. Dessutom har bristande stöd från och en obefintlig tillsyn från Skolinspektionen lett till att hemkommuner och rektorer har tillämpat bestämmelserna på väldigt olika sätt. landar helt rimligt i sina rekommendationer och föreslår att regeringen bör ta initiativ till att ändra bestämmelserna i skollagen och då beakta om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn  hur långa ledigheter en rektor ska kunna ta beslut om  om en möjlighet till sanktionsavgift bör införas i skollagen  om bestämmelsen om varaktig vistelse utomlands enbart ska vara tillämplig för barn till statligt anställda som är stationerade utomlands. Vidare rekommenderar att Skolinspektionen bör utföra tillsyn av hur bestämmelserna har tillämpats och att bör ta fram stöd och vägledning på området. Detta är helt rimligt. Regeringen svarar i den skrivelse som vi behandlar här att det kan finnas behov av att se över de aktuella bestämmelserna för att tydliggöra syftet med dem och att man kommer att ta med sig frågan i det fortsatta arbetet. Detta svar har gjort att ett enigt utskott ställer sig bakom tillkännagivandet att regeringen ska följa rekommendationer. Jag har i mitt yrkesliv som rektor varit med om att tillämpa de regler som har granskat och som debatten handlar om. bild av läget stämmer väldigt väl överens med min egen, nämligen att reglerna är otydliga och stödet sviktande. Låt mig ta några exempel. Hur lång ledighet kan man ta beslut om? Jag har mött rektorskollegor som, för att slippa ta ställning i den frågan, tillämpar den extrema restriktivitetens princip. Då är svaret noll dagar. Jag har själv jobbat för en huvudman där vi rektorer gemensamt landade i en praxis att nog är att betrakta som en kortare ledighet eftersom det är den längd skollagen säger att en rektor kan delegera beslutanderätten om. Längre ledigheter än så beviljades i princip aldrig. Frågan är alltså: Hur lång är en kort ledighet, och hur lång är en längre ledighet? Är det möjligt, fortsättningsvis, för en skolpliktig elev att resa på utlandssemester till ett ställe där det finns en inrättning som kallar sig för en svensk skola? Är det möjligt att göra sin VFU som lärarstudent på Svenska skolan på , som har tillstånd av Skolinspektionen och som får statsbidrag från , och att ta med sig sina barn för att gå i samma skola? Detta är autentiska fall där vårdnadshavare velat ha hemkommunens beslut om att få fullgöra skolplikten på annat sätt. Frågan är vad som menas med synnerliga skäl, som ju krävs för ett sådant beslut. Och hur ska hemkommunen kunna svara för kvaliteten i den verksamhet som bedrivs i eller på ? Vistas en familj som bor halva året i och den andra halvan av året i därför att föräldrarnas arbete kräver det varaktigt utomlands? Är barnen i den familjen skolpliktiga i året om? Om inte, är de då skolpliktiga i halva året? Otydligheten är stor, vägledningen är klen och tillsynen är obefintlig. Jag har nämligen som rektor också sett tillsynen, det vill säga konsekvenserna av de rutinmässiga frågor om skolpliktsbevakning som inspektionen och regeringen hänvisar till i sina svar på . Dessa rutinmässiga frågor löser inte problemen med gränsdragningar eller otydlighet, och de skapar inte enhetlighet i tillämpningen. Dessa frågor gör så att huvudmannen skaffar sig koll på vilka elever som är frånvarande från skolan – hur ofta, hur länge, ogiltigt eller giltigt. Detta är viktigt, men det är inte lösningen på problemet med pliktbrytande bestämmelser. Det är lösningen på ett helt annat problem, nämligen arbetet med att tillse att alla elever som omfattas av plikten kommer till skolan. om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn Problemet att alla som omfattas av skolplikten inte kommer till skolan löses däremot inte av ett nationellt frånvaroregister. Att staten, utbildningsministern eller utskottets ledamöter vet hur stor andel av eleverna som är borta från skolan en vanlig dag gör varken från eller till för den elev som får ångest av blotta tanken på att gå till skolan. Den som behöver veta hur frånvaron ser ut är i stället den som har möjlighet att sätta in åtgärder för att komma till rätta med den. Elever blir borta från skolan av vitt skilda skäl, och det är ett problem som måste åtgärdas utifrån varje given situation. Det är den enskilda elevens situation som måste hanteras för att frånvaro ska vändas till närvaro. arbetar med uppdraget att ta fram en deskriptiv bild av hur läget med frånvaron ser ut, men det är en annan sak. Utifrån den kan vi fatta beslut om strategiska åtgärder, om sådana skulle behövas. Jag har i rektorsrollen också varit med om att rapportera in statistik till SCB om elevantal, tjänster och lärarbehörighet. Den administrationen är väsentlig. Det finns ingen anledning att tro att ett nationellt frånvaroregister, som förmodligen skulle kräva minst rapportering för att vara adekvat, skulle rendera mindre administration ute på landets skolenheter – snarare betydligt mer. Och till vilken nytta skulle det vara? Särskilt onyttigt framstår det just nu när alla uppgifter om landets skolenheter är hemliga. Ärligt talat står frågan om ett nationellt frånvaroregister i skymundan för hemlighetsmakeriet i det svenska skolsystemet. Utan ordentliga bestämmelser om insyn i alla skolenheters verksamhet skulle ändå ingen få veta vad som fanns i det där registret. Nej, fru talman, problematisk skolfrånvaro måste upptäckas lokalt, för det är lokalt som den kan åtgärdas. Att gå i skolan är så enkelt, så självklart och så viktigt. Självklart ska alla barn i gå i skolan. Att skapa ett nationellt frånvaroregister kommer inte att göra att en enda unge med problematisk frånvaro kommer åter till skolan. En bra första åtgärd för att uppnå att alla barn går i skolan är dock att agera utifrån rekommendationer. Därför yrkar jag bifall till reservation 1 och i övrigt bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande 3. I detta anförande instämde (S). 18 (SD): Låt mig först yrka bifall till reservation 4 och i övrigt bifall till förslaget i utskottets betänkande. fick jag ett mejl från en medborgare som undrade varför vi tvingar barn att gå i skolan. Det var så han framställde det – varför tvingar vi barn att gå i skolan? Vi talar om skolplikt. Han ansåg dock att detta är ett skoltvång i stället för, som i andra länder, en utbildningsplikt som låter föräldrarna avgöra vad som är en lämplig kunskapsnivå. Svaret var ganska enkelt: Skolplikten är en grundläggande utgångspunkt för vårt utbildningssystem. Skolplikten ska garantera att alla elever får en likvärdig utbildning oavsett social tillhörighet. Det är en plikt som garanterar att varje barn får nödvändig utbildning men som också ser till att man får andra färdigheter som behövs i livet. Inte minst är den sociala kontaktytan ett starkt argument för att det är bättre med en skolplikt än med en utbildningsplikt, som många andra länder har. Barns utbildning får aldrig vara beroende av föräldrarnas godtycke. om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn Med detta sagt reglerar skollagen vissa fall där undantag från skolplikten kan göras, det vill säga fall där det är acceptabelt att vara frånvarande från skolan. Vi har precis hört en redogörelse för detta. Det gäller alltså beviljade ledigheter, varaktig vistelse utomlands eller fullgörande av skolplikten på annat sätt av särskilda skäl. aktualiserades frågan om undantag från skolplikten i det uppmärksammade fallet i Ystads kommun med fyra barn som aldrig gått i skolan. Av respekt för barnen tänker jag inte orda mer om saken i sig. Detta fall visade dock att det var uppenbart att regelverket inte tillämpades korrekt och inte tillämpades lika över landet samt att uppföljningen av beslut om undantag inte var tillfredsställande. valde därför att granska regelverket utifrån tre frågeställningar. För det första: Är undantag från skolplikten tydligt reglerade i skollagen? För det andra: Bedriver Skolinspektionen en ändamålsenlig tillsyn av bestämmelserna? För det tredje: Har tagit fram ett fullgott stöd för kommunerna att tolka lagstiftningen? Granskningens resultat var nedslående. konstaterar att regelverket inte tillämpas i enlighet med lagstiftarens intentioner. Samtliga bestämmelser är otydliga. Beslutsfattarna har svårt att avgöra inte bara hur de ska fatta beslut utan också vilka beslut de ska fatta. Detta innebär att tillämpningen av lagstiftning skiftar starkt både mellan och inom kommunerna. Skolinspektionen har inte utövat någon tillsyn över tillämpningen, och har inte tagit fram tillräckligt med stöd och vägledning för någon bestämmelse. Det är inte någon liten kritik som framförs. kan utifrån se att det finns ett antal fall där lagändringar eller tillämpningsföreskrifter måste ske omgående. För det första: Rektorerna utsätts ibland för starka påtryckningar från drivande föräldrar att bevilja ledighet av den mest skiftande karaktär. Det skulle vara en stor avlastning för rektorerna om man fastställde vad som gäller för längre ledighet, exempelvis ledighet i . Från vår sida menar vi att detta alltid borde avgöras av huvudmannen och inte av rektorn. För det andra menar vi att det finns en stor otydlighet i skollagens begrepp ”synnerliga skäl”. är det resor, och ibland är det filminspelningar. Det kan också vara religiösa högtider och annat som är grund för ledighet över . I de allra flesta fall är det inte särskilt acceptabelt. Några huvudmän tolkar begreppet betydligt mer restriktivt och ger inte ledigt alls, vilket vi hörde föregående talare beskriva väldigt väl. Ett förtydligande av regelverket skulle underlätta rektorernas och huvudmännens arbete väldigt mycket. om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn För det tredje ser vi, i samband med detta, allvarligt på att det finns föräldrar som inte accepterar ett nej från rektorn. När rektorn säger att de inte får lov att ta ledigt väljer föräldrarna ändå att hålla barnen borta från undervisningen. Detta kan aldrig någonsin accepteras utan måste bekämpas. Vi anser att ett vite alltid ska utdömas i dessa fall om det inte skulle finnas någon särskild anledning att inte göra det. Som huvudregel ska ett vite utdömas. Vi tycker också att man ska göra en anmärkning om ogiltig frånvaro i betygsdokumentet för elever i högre årskurser. För det fjärde menar vi att Skolinspektionen måste bli bättre på att utöva tillsyn även när det gäller det aktuella regelverket för undantag från skolplikten. Vi tycker också att regeringen måste förtydliga Skolinspektionens uppdrag i detta avseende. För det femte efterlyser vi att riksdag och regering stiftar tydliga och konkreta lagar. Man måste vara tydlig och konkret i sina mål så att skolplikten fullgörs av samtliga elever. Det är också regeringens åliggande att ge tillräckliga resurser till de tillsynsmyndigheter som står under statlig kontroll så att de kan utföra sitt uppdrag på ett fullgott sätt. Därför vill vi också att regeringen ska göra de lagändringar som krävs för detta. Vi har lyft fram dessa punkter i vår följdmotion, men ibland måste man också som politiker vara pragmatisk. För vår del är det absolut viktigaste att det nu sker förändringar i enlighet med de förslag som lyfter fram. Eftersom regeringen, som vanligt, är väldigt senfärdig var det viktigt för oss att bidra till att utskottet blev enigt om tillkännagivandet. Eftersom tillkännagivandet innebär att regeringen ska följa rekommendationer ligger det helt i linje med vad vi vill se för förändringar. Av denna anledning ställer vi oss bakom just detta tillkännagivande. Betänkandet innehåller även ett andra tillkännagivande, nämligen om att regeringen ska se över möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister. Ogiltig frånvaro är ett stort problem på många skolor, och det är inte något nytt fenomen. En statlig utredning föreslog att skulle få i uppdrag att samla in och redovisa nationell statistik om frånvaro. Remissrundan avslutades , och har det varit tyst. Det är viktigt, tycker vi sverigedemokrater, att vi får bukt med elevers frånvaro. Även om vi stöder tanken på ett nationellt frånvaroregister och ställer oss bakom det tillkännagivandet anser vi att det behövs fler åtgärder för att huvudmännen ska kunna se till att skolplikten följs. Vi vill därför att uppdraget till regeringen ska breddas och har just därför anslutit oss till Liberalernas yrkande i denna fråga. 19 (V): uppmärksammades ett fall i , där vårdnadshavarna till ett antal skolpliktiga barn uppgett att de tillbringat större delen av året utomlands och att barnen därför inte hade möjlighet att gå i skolan. Kommunen fattade då ett beslut om att skolplikten upphört på grund av varaktig vistelse utomlands. Det framkom dock senare att familjen inte varit utomlands i den utsträckning som de uppgett för kommunen. Nuvarande bestämmelser om undantag från skolplikten beslutades . Men de riskerar ändå att användas på ett sätt som de inte är avsedda att göra, eftersom fler familjer vistas utomlands längre eller kortare perioder under veckor då barnen egentligen ska gå i skolan, likt detta fall. om undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn Barn som är folkbokförda i har skolplikt, men lyfter i sin rapport fram oroväckande brister. Granskningen visar att regelverket inte tillämpas som det är tänkt. Samtliga tre bestämmelser är otydliga, menar , vilket gör att beslutsfattarna har svårt att avgöra hur de ska besluta och vilka beslut de ska fatta. Därför finns en stor variation i tillämpningen av lagstiftningen i kommunerna. I granskningen framkommer också att Skolinspektionen inte har utövat någon tillsyn över hur bestämmelserna tillämpas och att inte har tagit fram tillräckligt med stöd och vägledning för någon bestämmelse. För att göra regelverket tydligare rekommenderar alltså , som vi hört tidigare från talarstolen, bland annat att regeringen ska ta initiativ till att förändra skollagen. Vi i är glada att utbildningsutskottet står bakom detta, för vi vet att fullgjord skolgång är en av de viktigaste faktorerna för att motverka ojämlikhet, ohälsa och fattigdom. Inte minst i då klyftorna i vårt samhälle ökar och arbetsmarknaden förändras är det viktigt att säkerställa alla barns rätt till skolgång och kunskap. som vi vill se en förändring vill vi också att regeringen och ansvariga skolmyndigheter ska utreda förslagen väldigt noga för att se vilka konsekvenser de kan få. En av rekommendationerna från går exempelvis ut på att regeringen bör ta initiativ till att ändra bestämmelserna i skollagen och se över om en möjlighet till sanktionsavgift bör införas i skollagen. Det är ett förslag som vi menar måste utredas väldigt noga, bland annat utifrån ett klassperspektiv. Syftet med dessa förslag ska ju ändå vara att vi säkerställer barnens rätt till skolgång och kunskap, inte att vi försämrar vissa familjers ekonomiska situation, vilket i sin tur försämrar barnens situation. Ett nationellt frånvaroregister har också föreslagits av vissa partier, något som vi motsätter oss. Det pågår redan ett arbete på med att se över de stöd som erbjuds till huvudmän, rektorer och vårdnadshavare när det gäller främjande och förebyggande arbete för att förhindra och minska frånvaro. Vidare pågår inom ett arbete med att kartlägga elevfrånvarons omfattning och att fylla kunskapsluckor kring frånvaro. Regeringen har dessutom angett i skrivelsen att de avser att följa detta arbete. Regeringen har även framfört att det kan finnas behov av att se över de aktuella bestämmelserna i skollagen för att tydliggöra syftet med dem. I detta sammanhang vill vi också påminna om att har framfört att myndigheten inte heller anser att insamling av nationell frånvarostatistik skulle vara ett verkningsfullt instrument för att minska frånvaron. har även framfört att det inte finns något tydligt syfte med nationell frånvarostatistik, eftersom det är den enskilda elevens situation som måste hanteras för att vända frånvaro till närvaro. Av dessa skäl och för att inte ytterligare öka skolornas administrativa börda har i stället förordat att regelbundet kartlägga elevfrånvaron samt huvudmännens och skolornas förebyggande arbete och frånvarouppföljning. Ett sådant arbete pågår .