prot · H80946 · 2020-12-03 00:00:00 — Vi avsätter också resurser för att genomföra en nationell turné som man har satt igång på en del orter, men vi tycker att den skulle kunna komma ut till hela landet för att fler barn ska få möjlighet att upptäcka hur spännande det är med teknik. Vi anslår också ökade medel till underhåll och tillgängliggörande av kulturarvsmiljöer. Här är det en långvarig brist på medel. Precis som med vår satsning på ökade underhåll av samlingslokaler är det här en satsning som skapar jobb i hela landet. Det ökade semestrandet på hemmaplan visade att det finns stor potential att utveckla besöksnäringen kopplat till kulturarvet. Här finns det verkligen någonting att göra. Den andra stora delen i vårt kulturarvspaket handlar om att digitalisera samlingarna för forskning och bevarande men också för tillgängliggörande för allmänheten. Organisationen räknar med att behovet är över 300 årsarbetare för att kunna beta av digitaliseringen. Vi har föreslagit en satsning på ett projekt för att genomföra digitaliseringen. Sedan vill vi också från se en fortsatt satsning på Rörelsernas museum i , någonting som har startats upp. Man har under jobbat med förstudier, och civilsamhället har varit väldigt engagerat. drar regeringen och januaripartierna undan mattan för den här satsningen, vilket vi tycker är väldigt olyckligt. De förklaringar som har getts är, vad jag tycker, svaga bortförklaringar. Här hade man verkligen chansen att få ett nyskapande museum utanför . En viktig del i vår strävan efter ett jämlikt samhälle är allas rätt till kunskap. modell med självständiga folkhögskolor har varit en framgångssaga på många sätt, och vi vill stärka möjligheten för fler att få ta del av den pedagogik och den andra chans som denna utbildningsform innebär. Vi satsar därför på högre ersättning per plats på allmän och särskild kurs då vi anser att detta har varit eftersatt . Vi föreslår också mer pengar till fler studietimmar för nyanlända som lär sig svenska. Vi tror att det kommer att betala sig snabbt när fler kan komma ut i arbetslivet tidigare. Vårt förslag är på 185 miljoner mer än regeringens, och jag beklagar att flera partier i stället vill gå åt andra hållet och skära i anslagen till folkbildningen. Min talartid rinner iväg. Tiden går fort när man ska presentera budgetförslag på över 900 miljoner. Avslutningsvis vill jag klargöra att avstår från att delta i beslutet på den första delen i betänkandet, eftersom våra ramar överstiger regeringens, men att jag ställer mig bakom utskottets förslag på de övriga punkterna. 20 (KD): Kultur, medier, trossamfund och fritid befinner sig i ett bekymmersamt och osäkert läge. Vi ska hantera den omfattande påverkan på vårt samhälle som coronapandemin har haft och har som vi ska klara att lösa de stora problem som fanns före pandemin och som i många fall har förvärrats. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bita sig fast, den vårdskuld som lagts till redan långa vårdköer, bristerna i äldreomsorgen och den ökande brottsligheten. Att klara av detta kräver ledarskap och förmåga att prioritera de resurser vi har och sjösätta reformer som kan bidra till att lösa problemen. pågår dessutom en kompetensflykt från olika delar av kulturlivet. Ljudtekniker, konsertbokare, scenarbetare och andra söker sig till andra yrken. Frågan är om de kommer tillbaka till kultursektorn. Det finns en enorm kraft i vårt samhälle som vi sett i de stora insatser av vård- och omsorgspersonal som slitit för att rädda liv och hälsa, av företagare och anställda som kämpat för att inte företag ska gå i graven och av ideella organisationer och kyrkor som har fortsatt att sträcka ut en hand till utsatta. Det en märklig och oviss tid, och frågan är om vi även om pandemin ger vika har förmåga att leva som vi gjorde förut. Är det ett paradigmskifte vi ser framför oss? Talet om individens självförverkligande och att vi finner den styrka vi behöver i vårt eget inre klingar som ett falskt grundackord. Vi ropar i stället efter gemenskap och värme, närvärme. Vi längtar efter att få visa medkänsla i ord och handling, och vi som har barnbarn längtar efter att få ge dem kramar och lyfta upp dem i famnen. Men vi upplever oss beskurna på grund av ett virus som drabbar oss fysiskt och mentalt, och vi frågar oss: Vad är meningen? Vi närmar oss julen, en jul som vi inte kommer att glömma i första taget. För många knackar ensamheten på dörren. Det är av befolkning, motsvarande en halv miljon människor, som firar julen ensamma. upplever vi under coronapandemin då vi tvingas att leva i en form av isolering som förstärker bilden av ensamhet. En undersökning före pandemin visade att en av tio svenskar inte hade en enda vän, att aldrig hade lånat något, som verktyg eller mjöl, av en granne och att inte kunde namnet på en enda granne. I av pandemi drabbas de äldre särskilt hårt av ensamhet, och det finns mycket att säga om hur vården av de äldre brustit på flera plan. I den senaste undersökningen, före pandemin, uppgav ungefär var tredje person över 85 att den var ensam. Bland dem mellan 75 och 84 sa av männen och av kvinnorna att de inte hade någon enda vän. Det vi upplever nu står i bjärt kontrast till mål för ett gott samhälle. I vårt principprogram står det: ”I den lilla gemenskapen får människan chansen att bli sedd och bli kompletterad. Det är i samspelet med andra som individen utvecklas till en unik personlighet.” mer än någonsin är det ett perspektiv att sträva efter – när pandemin släpper sitt grepp. Kultur, medier, trossamfund och fritid politik för kultur, medier, trossamfund och fritid präglas starkt av satsningar på civilsamhället. Vi tror på människors förmåga att skapa just gemenskaper där medkänsla och praktisk hjälp går hand i hand. Jag tror inte att staten skulle klara att styra skutan , alla skepp har ju kvinnonamn, utan de fantastiska frivilliginsatser som enskilda och föreningar bedriver runt om i landet. Vi satsar på att stärka civilsamhället eftersom det når fram till den enskilda person som behöver hjälp. Det finns tusentals exempel runt om i landet på rena hjälteinsatser, och de ska naturligtvis uppmuntras. Vi kristdemokrater pressade på regeringen för att få på plats ett omsättningsstöd även för enmansföretagare. Ett sådant är viktigt inte minst för alla dem inom kultursektorn som bedriver sin verksamhet i denna form. I den ändringsbudget som presenterades hade regeringen äntligen hörsammat detta, vilket innebär och l,5 miljarder . Vi kristdemokrater stöder också förslaget om extra stöd till kultursektorn på grund av intäktsbortfall under pandemin. Det innebär 1,5 miljarder och l miljard . Vi vill dock dela upp stödet för 202l så att en halv miljard går till kultursektorn och en halv miljard till civilsamhället. Vi avsätter till allmänna samlingslokaler, 100 miljoner till stöd åt friluftsorganisationer och 260 miljoner till insatser för den ideella sektorn. Av de sistnämnda medlen ska 50 miljoner gå till ideella organisationer i deras arbete mot hemlöshet bland unga vuxna där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlösheten, och 10 miljoner ska gå till en riktad satsning mot ensamhet hos äldre. Vi gör en stor och angelägen satsning om på att införa ett fritidskort för alla barn mellan årskurs 2 och 9. Kortet är laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet och . Man kan säga att det är en utveckling av det vi tidigare kallade fritidspeng, som har diskuterats här tidigare. Vi förstärker även Forum för levande historia med 10 miljoner. Vi vill att stiftelsen förutom att upplysa om nazismen och kommunismen även ska upplysa om den våldsbejakande islamismen. Ett helt nytt och mycket viktigt anslag är en idrottssatsning för äldre med . Vi har också en egen satsning på 15 miljoner för ideella musikarrangörer. Även om vi är ensamma om det vill vi se en klassikerlista som lyfter fram den viktigaste litteraturen genom svensk historia. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det är mer angeläget än någonsin att bygga upp något nytt. Det som var ett alltför kallt samhälle behöver förändras till värme och närhet. Vi behöver varandra, och vi behöver tro och hoppas och bygga klokt tillsammans. Det sista som lämnar människan är hoppet. Jag vill därför avsluta med att hänvisa till medborgarrättsjuristen , som , som en av fyra, tar emot , bland annat för sina betydelsefulla insatser bland dödsdömda i . Han säger att hoppet är en mäktig kraft, a superpower, som kan förändra världen. Jag ställer mig bakom särskilda yttrande. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 21 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av miljö- och klimatminister , finansminister , infrastrukturminister och kultur- och demokratiminister . Miljö- och klimatminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. 22 (M): sa migrationsminister till att han vill riva upp systemet med arbetskraftsinvandring och återinföra regler där bara tillåter arbetskraftsinvandring av kvalificerad arbetskraft, som ingenjörer och läkare, efter en prövning av om det finns behov i landet. står det i januariavtalet att dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas. Det är inte alldeles lätt att veta vad regeringen vill. Min fråga till är: Delar hon migrationsministerns uppfattning att vissa former av arbetskraftsinvandring ska förbjudas? 23 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Det är mycket riktigt så att vi i januariavtalet är överens om att arbetskraftsinvandring är någonting som är viktigt. Vi har tillsatt en utredning för att titta på de så kallade kompetensutvisningarna, som är ett problem som vi behöver åtgärda. Det är någonting som omöjliggör för människor som har den kompetens som behöver att stanna. tittar utredningen på den typ av arbetstillstånd där man kan misstänka att det finns ett missbruk som är kopplat till uppehållstillstånd. Där finns det naturligtvis ett problem som vi kan behöva åtgärda. 24 (M): vill ta krafttag mot fusket kopplat till arbetskraftsinvandring. Människor ska inte utnyttjas eller utnyttja våra regelverk. Därför vill vi förbjuda arbetskraftsinvandring till personlig assistans, där vi vet att det förekommer omfattande fusk och grov organiserad brottslighet. Det verkar som att migrationsministern ibland är inne på samma spår, men den utredning som ministern hänvisar till säger ingenting om det. Så vad tycker regeringen egentligen? 25 Miljö- och klimatminister (MP): Tack återigen för frågan, ! Det som vi är överens med våra samarbetspartier om är det som jag redogjorde för: Vi står fast vid en arbetskraftsinvandring som behövs, och vi tittar också närmare på det eventuella missbruk som finns. Där måste vi, om det behövs, gå fram med ytterligare initiativ för att hindra detta. 26 (SD): Min fråga riktar sig finansminister . Regeringens hantering av pandemin går det att ställa många frågor om. Det handlar både om dess förebyggande och om dess responderande karaktär. Regeringen har som bekant en generell ambition att få fler att åka med kollektivtrafik i stället för med bil. Detta gör man primärt genom att beskatta och avgiftsbelägga bilister. Men regeringen verkar dessvärre ha förbisett den möjlighet som bilen har att vara en dellösning för att minska smittspridningen i framför allt . Därför vill jag fråga om finansministern under pandemin har övervägt att pausa uttaget av trängselskatter och hur man i så fall har motiverat ett fortsatt uttag av skatten. 27 Finansminister (S): Bilen är viktig för många människor för att de ska kunna ta sig till arbetet, och den är för stora delar av helt nödvändig för att man över huvud taget ska ha möjlighet att arbetspendla. Det är någonting som vi från regeringens sida är väl medvetna om. Därför tycker vi också att det är viktigt att man kan ställa om vår fordonsflotta så att vi kan bygga en sådan flotta som också långsiktigt gör det möjligt i hela landet att ta sig till och från arbetet. När det gäller just pandemin och trängselskatten är det en fråga som vi har diskuterat i regeringen med . Det är där som det tas ut trängselskatt, och den går till infrastrukturinvesteringar i . Men har inte varit intresserad av att pausa trängselskatten. Däremot kommer vi med den särskilda skattereduktionen, coronaskattereduktionen, som innebär att om man har ökade arbetskostnader under pandemin har man också möjlighet att få denna coronareduktion. 28 (SD): Tack, finansministern, för svaret! Det är klart att ett pausat trängselskattuttag är en tillfällig åtgärd för att minska smittspridningen och kanske även rädda liv innan vi får ett vaccin tillgängligt för befolkningen. Tycker finansministern ändå inte att det vore rimligt att man hittade andra finansieringslösningar för de infrastrukturprojekt som pågår inte bara i utan även i , med Västlänken? 29 Finansminister (S): Vi har inte velat köra över vad gäller trängselskatten. Däremot ser vi att bilen är viktig, och därför har vi bland annat sett till att parkeringsförmån under krisen inte längre kommer att förmånsbeskattas på samma sätt som . Vi har också den särskilda coronaskattereduktionen. Därutöver kommer att vara generös i sin tillämpning, så om man till exempel får en taxiresa betald av arbetsgivaren kommer man inte att förmånsbeskattas på det sätt som görs under normala tider. 30 PER SCHÖLDBERG (C): Min fråga riktar sig till infrastrukturminister . Den handlar om 80- och 90-vägar. jobbar med att systematiskt anpassa hastigheterna i stora delar av vårt riksvägnät. Det handlar om på statliga vägar. Bland annat sänker man hastigheten på vissa sträckor från 90 till 80, och det väcker ofta kritik hos medborgare. Det leder även till överklaganden, som statsrådet är medveten om. Det gäller till exempel väg 23 i och län. I stället för de permanenta hastighetssänkningarna skulle jag vilja se variabla hastigheter förmedlade genom dynamisk hastighetsskyltning, som med hänvisning till väglag, trafikintensitet, väder etcetera kan innebära både högre och lägre hastigheter. Min fråga är: Hur ser statsrådet på att jobba mer med dynamiska hastighetstavlor i stället för ensidigt permanent hastighetsreglering på enskilda vägsträckor? 31 Infrastrukturminister (S): Tack för frågan, Per Schöldberg! Jag ser positivt på dynamisk hastighetsskyltning. Det finns sådan försöksverksamhet som bedriver, där man kan anpassa utifrån rådande förhållanden som vilket väder det är och hur trafikrytmen är. Den typen av försöksverksamhet fortsätter. Sedan är det ändå viktigt att vi fortsätter att förbättra trafiksäkerheten. Vi gör i den nuvarande nationella planen historiska satsningar på att hjälpa till att samfinansiera inte minst så att länsvägarna kan få mitträcken. Därmed skulle vi inte behöva sänka hastigheten utan till och med i några fall kunna öka hastigheten och korta pendlingssträckorna men ändå se till att man reser trafiksäkert. Vi behöver alltså arbeta på olika sätt för att förbättra vägarnas standard och trafiksäkerheten men också för att kunna använda nya innovationer, till exempel variabla hastighetsskyltar. 32 PER SCHÖLDBERG (C): Den systematiska hastighetsanpassningen kommer att pågå , . Vi är i 2020 . Finns det någon halvtidsutvärdering planerad? Det är ju en ganska lång tidsutdräkt. 33 Infrastrukturminister (S): Detta är ju en satsning som gör och som utvärderas kontinuerligt. Just nu är det väldigt stor fokusering inte minst på hur vi kan möta önskemål och krav från regioner ute i landet om att framför allt på längre pendlingssträckor inte sänka hastigheten. Då är samfinansiering av mitträcken en variant. ska vi komma ihåg att sänker man hastigheten från 90 till 80 på en sträcka är det 50 sekunders tidsförlust, som det räddar liv och minskar dödligheten . som dricksvattentäkt och militärt övningsområde 34 (V): Min fråga går till miljöministern. Rent och säkert dricksvatten är människors största behov. Det är någonting vi måste vara mycket försiktiga med, även i ett land som som inte har någon större brist. är näst största sjö, dricksvattentäkt för nästan 300 000 människor och ett Natura 2000-område. Sjön är hotad från flera olika håll. Bland annat är ett av den svenska Försvarsmaktens övningsområden. De övningar som görs vid är framför allt flygövningar ovanför sjön och övningar där ammunition skjuts ut över sjön och hamnar i vattnet och sedan på botten. har Försvarsmakten fått tillstånd att skjuta ännu mer ut över vatten. Protesterna från de boende runt omkring sjön är såklart stora. Min fråga är: Vad anser miljöministern om att , som ju är en viktig dricksvattentäkt, också används för miljöfarliga försvarsövningar? 35 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för denna fråga som naturligtvis inte är alldeles enkel att besvara! har behov av en försvarsmakt, och Försvarsmakten har eniga beslut i riksdag bakom sig. Man har också identifierat ökade behov, vilket förstås också innebär ökade behov av övning hos Försvarsmakten. Det ligger alltså i rikets säkerhets intresse att man kan göra det. har vi förstås ett väldigt stort behov av att säkra livsmedels- och vattenförsörjning för riket. Det är också en säkerhetsfråga. Mitt svar på fråga är att vi har lagstiftning som ska skydda dricksvattentillgången och miljöprövning som också gäller Försvarsmakten. 36 (V): Precis som miljöministern är inne på hamnar vi ibland i situationer där lagstiftningar går lite mot varandra. Ett problem är riksintressena. Totalförsvaret har väldigt starka riksintressen som kanske står mot andra samhällsintressen som miljö eller bostadsbyggande. Skulle miljöministern kunna vara villig att se över lagstiftningen för att uppvärdera miljöfrågorna i riksintressena? 37 Miljö- och klimatminister (MP): är den lagstiftning som vi måste pröva mot. Där har beslutat att just riksintresset för försvaret har en särställning. Det är någonting som kan gå utanför den ordinarie miljöprövningen, eftersom det handlar om rikets säkerhet. Detta är en debatt som behöver tas i riksdag. Pandemilagen och ekonomisk kompensation 38 ACKO ANKARBERG (KD): behöver en pandemilag som reglerar restriktioner och rekommendationer utifrån en risk för smitta – inte via ordningslagen, som , för ordningslagen reglerar det polisiära behovet av ordning oavsett smitta. En pandemilag bereds av regeringen. har fått informa-tion från regeringen om arbetet och innehållet i den kommande lagen. Då framgick det att frågor om ekonomisk kompensation till näringsidkare, föreningar och andra inte finns med i den promemoria som bereds eftersom sådana frågor ligger hos . Jag trodde att propositioner kom från regeringen. menar att något slags ramverk eller principer för ekonomisk kompensation måste framgå av den kommande pandemilagen. Min fråga är, fru talman: uppfattning har finansministern i den här frågan? 39 Finansminister (S): Vi befinner oss mitt i en mycket allvarlig pandemi, som förutom att innebära fara för människors liv och hälsa också har fått stora ekonomiska effekter. Det har inte under vår vuxna tid varit pandemi på det här sättet. Jag har dock sett många ekonomiska kriser, bland annat när satt i regeringen under finanskrisen. Jag kan konstatera att den här regeringen, med socialdemokrater och miljöpartister och i samarbete med och Liberalerna, har agerat väldigt annorlunda just vad gäller det svenska näringslivet jämfört med vad gjorde de satt i regeringen. Vi har verkligen försökt att använda den styrka vi har, tack vare att vi betalat av på statsskulden, till att se till att stötta livskraftiga företag genom denna kris – till skillnad från när satt i regeringsställning och vi hade en veritabel nedläggning av alltför många svenska industriföretag. Det var jobb som sedan aldrig kom tillbaka. Detta gäller naturligtvis också framåt. 40 ACKO ANKARBERG (KD): Att ta ansvar för sin regeringstid är knappast ett kännetecken för den här regeringen. Man pekar finger och skickar ansvaret någon annanstans, så också . Jag får upprepa frågan: Avser regeringen att lägga fram en pandemilag utan frågor kring ekonomisk kompensation till näringsidkare och andra som drabbas? Kommer detta inte att finnas med? Blir det återigen en lag som inte fångar hela förloppet, vilket vi behöver? 41 Finansminister (S): Detta var alltså exempel på att regeringen tar ansvar i den här krisen på ett sätt som tidigare regeringar inte alltid har gjort. När vi har en lagstiftning går vi naturligtvis fram med lagstiftningen. Sedan kommer vi naturligtvis också att se över vad det får för ekonomiska konsekvenser och vad det finns för behov av att stötta företag – precis som vi har gjort under hela det här året, där vi sett till att komma med historiskt stora stöd för att säkerställa att livskraftiga företag ska klara sig genom pandemin. 42 (L): Jag har en fråga till kultur- och demokratiminister . Den handlar om mediepolitik. Mediepolitik är någonting som ganska sällan diskuteras i den här kammaren, som den är väldigt central. Den är central för människor i deras liv, men den är också central för att demokratin ska fungera. Just nu befinner sig svenska medier i en ganska besvärlig situation. Det beror på en digital omställning där affärsmodellerna måste göras om. Det beror på att Facebook och Google tar en stor del av annonsintäkterna. Just nu har man dessutom en pandemi att hantera. Vi är i januariavtalet överens om att stärka mediestödet och gör det också, vilket är väldigt bra. Men jag skulle också vilja höra statsrådets synpunkter på hur utvecklingen ser ut framöver. En situation där allt fler är beroende av statligt stöd är problematisk – vi vill ju också ha fria medier som granskar oss. 43 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för en angelägen fråga! Fria och oberoende medier är av central betydelse för vår demokrati, både en stark public service och de starka och fria kommersiella medierna runt om i hela landet. Det är därför den här regeringen har varit synnerligen aktiv med att både reformera mediestödet och ta steg mot att också stärka press- och mediestödet för att möjliggöra journalistik i hela landet. Under pandemin har medierna varit under synnerligen hård press. Vi har skjutit till 700 miljoner i riktade stöd till medierna . Vi har också tagit flera beslut, även så sent som , och höjt distribu-tionsstödet och förbättrat möjligheten att täppa igen de vita fläckarna runt om i landet. Vi ser den digitala utvecklingen gå kanske än snabbare , och då är det fortsatt viktigt att vi har hög beredskap att stötta medierna. Jag är beredd att noggrant följa utvecklingen och se om vi behöver ta ytterligare fler steg för att få rätt stödsystem på plats. 44 (L): Jag tackar ministern för svaret, och jag tackar också för de insatser som regeringen har gjort . Det har varit helt nödvändigt i den situation som vi befinner oss i. Jag tror att 2019 var ett ganska jobbigt år för svenska privata medier. Det blev något bättre 2020 tack vare de insatser som ni har gjort inom det budgetsamarbete som vi har. Vi vet inte riktigt hur det blir 2021, men mycket tyder på att det också blir ganska jobbigt på grund av den digitala omställningen. Därför finns det kanske anledning för den här kammaren att oftare fundera på vad det innebär när allt fler medier blir beroende av statligt stöd som det är ganska viktigt att de står fria från makten och kan granska oss. 45 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är helt centralt att det är en armlängds avstånd, och en synnerligen lång armlängd, framför allt kanske när det gäller stödet till medierna. Vi har ju inrättat ett särskilt innovationsstöd i mediestödssystemet, och det syftar till att stötta medierna i den omvandling som de är inne i.