prot · H70965 · 2020-01-29 00:00:00 — Hot från andra länder är verkliga. Företagshemligheter är under attack av främmande makt. Vi ser hur grupper på den högerextrema kanten använder digitala tjänster för att hota och hata. Då är det vår skyldighet att se till att våra medborgare kan känna sig säkra i vårt land. Bredbandsutbyggnaden är av yttersta vikt för demokratin. Den fungerar inte om vi inte har bredband överallt. Jag vill påminna om att samma mål har gällt . Vi ska vara bäst i världen på att använda de digitala tjänsterna. Jag påstår att vi är bäst i världen på det, men vi måste se till att det är så i hela . Den rapport som kom från PTS visar att målet 2020 för bredbandsutbyggnad inte kommer att nås. Därför har PTS kommit med en rad förslag för att utbyggnaden ska fortsätta och snabbas upp, framför allt på landbygden. Jag kan inte se ett scenario där skillnaderna mellan stad och land ska fortsätta att vara stora. Visst byggs det nu ut snabbare på landsbygden, men det är fortfarande stora skillnader. Det finns tre delmål för att uppnå full bredbandsutbyggnad. Det första delmålet är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till . PTS menar att kommer 97–att ha det. Det andra delmålet är att , det vill säga , bör ha tillgång till minst . PTS bedömer att 97,4–98,kommer att nå detta mål till 2025. Det tredje delmålet är att samtliga hushåll och företag bör ha tillgång till , vilket PTS bedömer kommer att uppnås till 2025. Det är ett bra steg framåt. Detta är tuffa mål. Dock är jag orolig för hur det kommer se ut när det gäller teknikneutralitet. har jag varit i kontakt med olika experter som har sagt olika saker. Är den trådlösa tekniken tillräckligt bra för att klara de överföringshastigheter som vi har bestämt? Vissa leverantörer hävdar att den är fullgod och kommer att fungera fullt ut, medan andra är mycket mer tveksamma till det. Därför är det viktigt för mig att teknikneutralitet inte innebär stor skillnad för medborgarna i jakten på vinst eller för den delen att vi riskerar robustheten i vårt nät. I digitaliseringens ålder kommer även AI, artificial intelligence, och IOT, Internet of things. Utvecklingen går i rasande fart. Förutsättningen för detta är att vi har ett utbyggt 5G-nät. Vi pratar inte om att det ska ske om 30, 50 eller , utan vi pratar om här och . Självkörande bilar testas över hela världen, AI hjälper läkare att hitta cancer hos människor och IOT hjälper mig att styra värmen i mitt hus. Där behöver vi de mobila lösningarna. Det öppnas stora möjligheter för framtida företag och framtida jobb. Därför är det viktigt att allt hänger ihop även i . Det vi gör i trafikutskottet behöver de som sitter i utbildningsutskottet också veta om och tvärtom. Digitaliseringens möjligheter väntar inte på att några riksdagsledamöter ska bestämma hur de vill ha det, utan det går vidare med eller utan oss. En viktig del av arbetet sker i våra kommuner och regioner. Jag ser detta hos mig själv. Förut var jag tvungen att besöka vårdcentralen eller sjukhuset för att hämta ut min medicin eller få delar till min CPAP-mask, som jag andas med. går jag bara in på Mina vårdkontakter och beställer allt, och så kommer det hem till mig. Det är en utveckling som är bra för oss medborgare men även för samhället, då resurserna kan omfördelas till andra viktiga områden. Digitalisering i all ära, men vi behöver fortfarande skicka post och brev. Brev och paket kommer att fortsätta att skickas som . Det är klart att det är mycket mindre volymer när det gäller brev, men paketdelen ökar stadigt ju mer vi handlar via webben och internet. På något sätt kan man säga att vi som gillar att mer och mer digitaliseras också bidrar till att volymerna minskar. Man kan ha olika åsikter om hur bra eller dåligt det är. Jag tycker verkligen att det är bra därför att det sparar naturresurser. hade vi i trafikutskottet och näringsutskottet ett gemensamt möte om Postnord. Det var ett bra och konstruktivt möte där vi fick ställa frågor till två ministrar, och , och till Postnords vd . Vi har fått besked av minister om en ny postlagsutredning. Den ska vara bred och gå på djupet om hur den framtida posten i ska fungera. Särskild vikt ska läggas vid hur postutdelningen ska se ut i glesbygden. PTS rapporterar att minskade försändelserna med 183 miljoner, . Det är en historiskt stor minskning, som fortsätter år . I har 3 miljoner medborgare en digital tjänst för leverans av post. Därför har postdistributörerna varit tvungna att anpassa sin verksamhet till dessa omständigheter. Detta i sin tur kan betyda att människor upplever försämringar. Posten kommer inte eller läggs inte i brevlådor vid husen utan i postfack där områdets samtliga brevlådor ligger. PTS konstaterar ändå att målet att av breven ska delas ut har uppnåtts. var den siffran . Det är en viktig signal till oss politiker att postgången fungerar trots att rubrikerna kan se annorlunda ut. PTS konstaterar också i rapporten att posttjänster nu förändras i snabb takt. PTS undersökte vilka som har behov av att få brev . tyckte att de hade detta behov. Dock konstateras det i rapporten att leveranssäkerheten är det som man värdesätter mest men också möjligheten att påverka var brev och paket ska levereras. PTS konstaterar även att klagomålen har minskat, vilket tyder på att postdistributörerna har lyckats ändra sina organisationer i rätt riktning för att anpassa verksamheten. Jag vill än en gång yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , , och (alla S). 51 (SD) replik: När det gäller digitaliseringen tror jag inte att det finns så jättestora skiljelinjer. Men jag reagerade på att i sitt anförande yrkade avslag på reservation 11 från , där vi oroar oss för nedmonteringen av koppartråden. Vi vet att bredbandsutbyggnaden inte är positiv ute på landsbygden. Det kunde vi höra inte minst i anförande. Vi vet att det behövs väldigt mycket mer. talade om vikten av demokrati och att i en demokrati få tillgång till fiberoptik och digitalisering. Personligen är jag mycket rädd för att vi lämnar glesbygden i sticket och att vi fråntar glesbygden demokratin om det inte säkerställs att glesbygden har tillgång till fullgott internet. förlitar man sig på många ställen främst på koppartråden. Vi vet också att det kostar närmare 20 miljarder att bygga ut det sista av fiberoptiken. Det är inga småsummor det handlar om. Det får vi ha respekt för. Jag skulle vilja fråga vad han säger till dem som bor i glesbygden och kommer att fråntas sitt internet. 52 (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag skulle kunna börja med att fråga: Var det rätt från början att fatta ett beslut om att marknaden ska sköta hela distributionen av nätet? Jag är av den åsikten att marknaden inte klarar av det. Detta har gjort att marknaden äger även kopparnätet och kan göra saker med det. Men i PTS undersökning tittar man också på om det ges en fullgod ersättning till dem som inte längre kommer att ha tillgång till kopparnätet. Det finns ställen i där man har erbjudit indragning av fiber. Det gäller att alla människor hoppar på detta tåg. Men det finns också ställen där man har erbjudit trådlösa lösningar – 4G eller på annat sätt. Jag har besökt ställen där människor har fått hjälp av PTS, som kan upphandla och hjälpa till med lösningar när marknadsaktörerna inte vill bygga ut för att det är för dyrt. Det finns alltså fullgoda möjligheter för människor där framför allt har meddelat att de kommer att ta bort kopparnätet för att ersätta det med fiber eller med trådlösa lösningar. 53 (SD) replik: Det är jättetryggt om man har tillgång till alternativa möjligheter att få internetuppkoppling. I mitt anförande berättade jag om att när jag åker tåg mellan och är det inte alltför sällan som mina samtal kopplas ned. Och befinner jag mig ändå inte i glesbygd utan ganska nära städer. När jag försöker få internetuppkoppling på datorn eller på Ipaden när jag sitter och jobbar står datorn eller Ipaden och tuggar och den berömda ringen stör i arbetet. Men i glesbygden, till exempel långt upp i , är det stora avstånd, och vi vet att det finns en stor oro där. Om Socialdemokraterna, som sitter i regeringen, tydligt hade talat om att de skulle vara en garant för att deras koppartråd inte kommer att försvinna tror jag att tryggheten hade ökat. Detta handlar om små betalstationer när man ska ta betalt i till exempel sin lilla butik uppe i fjällvärlden. Om uppkopplingen inte funkar kan man inte ta betalt för sin verksamhet. Och vi vet att kontanthanteringen är katastrofal. Har man kontanter river man sitt hår för att bli av med dem. Det finns inga företagare som vill ta emot kontanter eftersom kontanthantering kostar enormt mycket. Jag känner också en oro för våra vänner ute i glesbygd och landsbygd. Jag hade önskat att Socialdemokraterna åtminstone kunde lova att koppartråden blir kvar fram till dess att en fullgod ersättning är på plats. Kan lova glesbygden detta? 54 (S) replik: Det har ställts en hel del frågor om detta. Det som jag kan lova är att glesbygden ska ha samma tillgång till det nät som övriga landet har. Det är nummer ett. Det är som sagt marknadsaktörerna som bestämmer var de ska bygga och var de inte ska bygga beroende på vad det kostar. Men vi vet också att PTS mycket noga följer att människorna faktiskt får det som anges i de uppsatta målen. Alla som jag har talat med och som har haft kopparnät har innan kopparnätet stängts av fått frågan om de vill ha trådlös uppkoppling eller fiber i sina hus. Sedan har det ofta handlat om pengar och om man har råd att betala. Och där någonstans skiljer vi oss åt. Där någonstans tycker jag att marknaden inte har fixat allt som jag tycker borde ha fixats i . En annan fråga som jag fick handlade om att det inte alltid går att koppla upp sig när man åker tåg. Även jag åker tåg, och det händer att den berömda cirkeln kommer upp då och då. Man behöver inte alltid internet, men oftast behöver man internet. Jag hoppas att 5G-nätet kommer att lösa en hel del problem. Jag skulle också vilja se en klar prioritering av var detta 5G-nät först och främst ska finnas för att det ska byggas ut mer och mer. Det skulle underlätta otroligt mycket just för resenärer som reser i jobbet eller privat. Jag hoppas få se det när försäljningen av 5G-spektrum drar igång. 55 (M) replik: Jag tackar för hans anförande. Jag har en fråga om lokaliseringsprincipen. I är det vanligt att fiberbaserad bredbandsutbyggnad sker i regi. Dessa kommunala verksamheter benämns ofta stadsnät och kan bedrivas i kommunens egen förvaltning. Ofta bedrivs dock stadsnätsverksamheten i kommunala aktiebolag. Det finns ungefär 160 kommunalt ägda stadsnät som tillsammans utgör av marknaden. Jag kommer själv från en kommun där vi har startat ett stadsnät lite grann på grund av samma problem som vi har diskuterat här i kammaren. Det var inget problem att få aktörer som ville bygga i de lite större orterna eller städerna, men de var lite mer svårflörtade när det gällde landsbygden eftersom det där kostar desto mer. Därför fick kommunen gå in och anlägga detta stadsnät. Då ska man också veta att jag kommer från en kommun som nog får anses vara inte glesbygd utan snarare landsbygd. Vi kanske inte har de bekymmer som andra har längre uppåt landet. Där kommer lokaliseringsprincipen in som en väldigt stor del. Som jag sa i mitt anförande måste man ibland kunna bryta lokaliseringsprincipen och be andra kommuner, som har geografiskt nära till vissa delar av den egna kommunen, att anlägga bredband. Min fråga till blir därför: Kan du ställa dig bakom en förändring av lokaliseringsprincipen? 56 (S) replik: Låt mig vara ideologisk i . Marknaden lovar, men marknaden bryr sig bara om hur mycket pengar den kan tjäna. Därtill kommer då de föreningar och andra aktörer som faktiskt vill bygga för att alla människor ska kunna få detta. Därför har vi det problem vi har i , nämligen att marknaden bygger där det finns pengar att tjäna men inte där det inte finns pengar att tjäna. Lokaliseringsprincipen har jag pratat väldigt mycket om med Kommuner och Regioner, SKR. Jag har också pratat med de bredbandsföreningar som finns och med andra där ute. Jag känner att det är en viktig sak, och mitt besked till är att jag kommer att göra allt för att den ska förändras. Dock ligger detta tyvärr inte direkt i TU, alltså trafikutskottet, utan det är som ska sköta det eftersom det har med kommunallagen och annat att göra. Jag kommer därför att jobba stenhårt gentemot mina partikamrater för att försöka förändra lokaliseringsprincipen, just utifrån att det ska gå att bygga i angränsande områden. Det kan handla om angränsande hushåll, som kanske ligger tre eller från en annan kommun, och så vidare. Jag tror att detta är en viktig fråga, och jag hoppas kunna få en lösning på den . 57 (M) replik: Tack för att du lugnade mig lite, ! Det känns tryggt att du kommer att arbeta för detta. Det är ju så att SKR och PTS har sagt att det regeringen har sagt, nämligen att detta ska gå via avtalssamverkan, inte går. SKR kan konstatera att det föreligger stor osäkerhet och oklarhet gällande hur avtalssamverkan skulle kunna användas för byggande, ägande och drift av bredbandsstruktur. Vid avtalssamverkan är det endast utförande av uppgift som överlåts till en annan kommun eller en annan region; det övergripande ansvaret för uppgiften lämnas inte över utan åligger alltjämt den överlåtande kommunen eller regionen. Därutöver kan avtal endast ingås mellan kommuner och inte mellan kommunala bolag, och vidare behöver upphandlingsreglerna beaktas. Det finns alltså väldigt många frågor kring detta, så jag gläder mig åt att regeringen lite grann byter fot och säger att det inte går via avtalssamverkan. Det tycker jag känns bra, för just detta har varit en fråga för många kommuner när det gäller att inte kunna göra utbyggnaden. Som sa kan man nämligen ha ett hushåll som ligger från en angränsande kommun och där det vore logiskt och ekonomiskt rimligt att det hushållet ingick i den andra kommunen. Det tycker jag alltså är väldigt bra. När det sedan gäller om ideologi har jag väl lite större tilltro till marknadskrafterna, men jag har inte en så blind tilltro att jag tror att marknaden kan lösa alla bekymmer och att staten kan luta sig tillbaka. Eftersom vi är ett så stort land geografiskt sett kommer det att vara bekymmer på sina håll, och där kommer staten att behöva hjälpa till. På den punkten är vi alltså överens, men sedan tror jag lite mer på marknadens krafter i övrigt. 58 (S) replik: Det känns ändå rätt tryggt att vi är överens i vissa avseenden om hur det här ska skötas, . Ideologiskt ville jag bara gå tillbaka lite grann i tiden till när vi fattade beslutet om hur det här ska gå till. har vi det beslutet på plats, och det är förstås utifrån de förutsättningarna vi måste jobba. Jag vet att det står i betänkandet att bredbandsföreningar och andra, när de varit på besök hos oss, har berättat att ett av de stora bekymren för stadsnäten och de bredbandsföreningar som finns runt om i landet är att de inte klarar av att leverera. Någonstans hörde jag en siffra som visade att man skulle klara av många procent om man förändrade lokaliseringsprincipen. Om en så lågt hängande frukt kan göra att vi får ännu mer bredband ute i landet är det för mig självklart att vi ska jobba med det. Tyvärr är det inte vi som bestämmer i den här frågan, utan det är KU. Det hindrar oss dock inte från att jobba med frågan. 59 (KD) replik: när vi alla satt och skrev våra motioner var vi kristdemokrater ensamma om att skriva om att det behövs en samlad utredning avseende postuppdraget. Skälet till att vi tittar på det är att brevmängden minskar och kommer att fortsätta göra det; det är vi alla överens om. Vi ser också en utmaning vad gäller tillgänglighet, från och eventuellt en annan form av service. Sedan ser vi tyvärr också enskilda fall där brev helt enkelt kommer fram , vilket har påverkat näringslivet – och kanske ännu mer enskilda personer, som får sin kallelse från vården dagen efter att de skulle ha varit där och liknande. Det förorsakar kostnader för oss i samhället. Jag är därför otroligt glad , för alla har signalerat att de tycker att det är positivt med en bred utredning. Det gläder mig, och jag misstänker att det kommer att komma en sådan signal även från den sista talaren. Däremot undrar jag givetvis vad man menar med att utredningen ska vara bred. Vi önskar ju att den ska vara så bred att alla har möjlighet att vara med, och det blir därför min fråga: Vad avser regeringspartierna med ”bred”, och kommer man att gå på djupet? 60 (S) replik: Tack för frågan, ! Jag tror inte att man kan förklara detta så mycket mer än jag har gjort. Jag tycker alltså att vi måste titta på hela postmarknaden, framför allt när det gäller brev och försändelser. Vad ser vi ? Hur kommer framtiden att se ut? Vi fick ställa frågor till ministrarna och Postnord i går, och ministern sa: Ta med allt, och hör av er till mig – jag är öppen för diskussion om vad som ska ingå i utredningen! Utredningen är inte på plats, vilket betyder att vi från olika partier har alla möjligheter att påverka inriktningen på den. Vad är det vi skulle kunna ha med i utredningen? Vi hörde bland annat att önskar sig en bred utredning, och han listade egentligen rätt många punkter som han skulle vilja se i den. Det finns ingenting som hindrar ledamoten från att faktiskt bidra med detta och skicka det till närings- och postministern. Jag ser verkligen fram emot utredningen. Även om breven kommer vet vi inte vad som händer om två, tre eller när digitaliseringen tar över mer och mer. 61 (KD) replik: Jag kommer att byta ämne. ser vi tyvärr en situation där utbyggnaden av bredband lite grann bromsar upp, framför allt på landsbygden. Vi ser också att det är skillnad i tillgänglighet mellan stad och land, vilket flera av talarna på ett föredömligt sätt har pekat på. Vi ser också en förändring i prisbild. När det var byalag och människor som jobbade med detta mer i närheten kostade det per meter att bygga ut nätet. För det enskilda hushållet landade man någonstans mellan 20 000 och 25 000, och många valde att gå med. Vi har dock sett en utveckling där det har kommit in fler företag, och vi ser hur de stora aktörerna har gått in – bland annat . Helt plötsligt är vi då uppe i en prisbild på metern. Detta bryter egentligen mot all form av klassisk marknadsteori; där fler agerar borde det bli billigare, men här är det fler som agerar och det blir dyrare. Det är en rätt intressant utveckling. Vad som är värre med utvecklingen är att de pengar som kommer från landsbygdsprogrammet riskerar att frysa inne. Om man bokar upp, söker pengar och sedan inte bygger hindrar man nämligen någon annan att bygga. Detta är ett problem som i sitt värsta scenario skulle innebära att vi får lämna tillbaka 1 miljard till EU. Det är inte så att pengarna lämnas tillbaka till oss själva, utan då är det 1 miljard som inte blev bredband. Då kommer jag till min väldigt konkreta fråga, fru talman: Vad ämnar regeringen göra för att säkerställa att vi använder de pengar som finns i dagens program för att bygga upp bredband på landsbygd så som det är tänkt? 62 (S) replik: Tack för engagemanget, kan jag säga, för det har jag också i just denna fråga. Förra eller förrförra veckan hade vi en frågestund här då jag ställde precis denna fråga till ansvarig minister: Vad är det vi gör för att de företag som har sagt att de ska leverera något också ska leverera detta? Det finns ju ställen där man har satt upp en skylt som det står ett visst bolags namn på, och så har det stått . Men ingenting har hänt, och pengarna är bundna. PTS har kommit med en del åtgärder och några förslag som jag hoppas snart kommer att kunna implementeras, bland annat att vi skaffar oss en samlad bild för hela landet av hur det ser ut. Därifrån utgår man – där det finns minst bredband ska man satsa först och ge stöd och pengar till detta. Sedan ska man fortsätta på andra ställen. Det tycker jag är en klok idé, för då skulle man i stället kunna bygga utifrån och in. Vi får inte heller glömma att det faktiskt byggdes mycket mer på landsbygden, enligt den statistik som vi har sett. Jag tror att det byggdes mer på landsbygden än det byggdes i våra tätbebyggda områden. Landsbygden kan ju också vara utanför , så det ser lite olika ut i . Därför tycker jag att den samlade bild av hur det ut som PTS nu talar om borde kunna göra att vi snabbare bygger på de rätta ställena – där det saknas mest bredband. 63 (MP): står bara jag här mellan er i kammaren och lunchen! Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. ligger långt framme när det gäller digitalisering, men ändå finns det utmaningar. När utvecklingen går snabbt händer det att någon halkar efter. Det finns fortfarande människor i som inte har tillgång till snabb och stabil uppkoppling och människor som inte känner sig trygga med att använda digitala tjänster. Det finns också många verksamheter, inte minst offentliga, som har haft svårt att införliva nya, digitala arbetssätt som gynnar såväl medborgare som organisation. Därför behövs digitaliseringspolitiken. vill stödja digitalisering i hela landet genom en väl utbyggd och väl fungerande digital infrastruktur och väl fungerande telefoni och internet i hela landet. Det var med detta perspektiv som bredbandsstrategi levererades av den dåvarande miljöpartistiska digitaliseringsministern . Bredbandsinfrastruktur är en förutsättning för att förbättra den digitala tillgängligheten i hela landet och därmed minska klyftorna mellan stad och landsbygd. Det handlar inte bara om att en privatperson ska kunna titta på film från olika streamingtjänster – vilket i och för sig inte heller fungerar utan en väl fungerande uppkoppling – utan också om att kunna ha tillgång till samhällsservice, både nu och . Redan nu finns ett antal olika digitala vårdtjänster som underlättar för patienter och som också har potential att utveckla sjukvården. Kanske tycker vi oss klara oss relativt bra med en uppkoppling med något lägre kvalitet, men hur ser det ut den dag då vi erbjuds digital tillsyn i stället för att ska stövla in och störa sömnen? Vi måste tänka långsiktigt. vill utveckla möjligheterna att inom vården dra nytta av digital teknik och e-hälsa. Den digitala tillgängligheten är viktig för att människor ska kunna bo, leva, jobba och driva företag i hela landet. Allt fler arbeten kan ske på distans. Digitaliseringen är en viktig pusselbit i ett transporteffektivt samhälle, vilket är nödvändigt om vi ska nå våra klimatmål. Men även här är tillgången till en stabil och tillförlitlig uppkoppling avgörande. Vare sig du arbetar med tung digital grafik eller har en enkel bokningstjänst för ett hotell eller ett pensionat får uppkopplingen inte strula, eller klydda, som vi säger på skånska. vill stärka digitaliseringen för små och medelstora företag på landsbygden och förbättra besöksnäringens förutsättningar att använda digitala tjänster. I regeringens bredbandsstrategi, som jag nämnde tidigare, är målet att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst . Precis som vi hört tidigare kommer detta mål tyvärr inte att nås, enligt . I deras mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2018 visade det sig att av alla hushåll och företag i hade tillgång till bredband om minst . Jämfört med året innan var det dock en ökning med . Precis som nämnts från talarstolen tidigare uppger PTS att vi troligen befinner oss på 85–. Detta visar ändå att utbyggnaden av den digitala infrastrukturen har tagit fart. har regeringen avsatt 150 miljoner för bredbandsstöd, och PTS har lagt fram ett förslag på utformning av bredbandsstödet. fortsätter arbetet för att vi ska uppnå övriga målsättningar i bredbandsstrategin. bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det gäller där människor normalt befinner sig, exempelvis i hemmet, på jobbet eller för den delen på ett tåg.