prot · H70961 · 2020-01-21 00:00:00 — Min avsikt är inte på något sätt att säga att det ideella, föreningsliv eller ideella krafter ska ta över något så allvarligt som att möta människor som är oroliga för den psykiska hälsan hos sig själva, en anhörig eller en vän, som kanske är suicidal och kan behöva akut hjälp, stöd och vård. Det är dock svårt att se att staten ensidigt skulle öppna upp en nationell hjälplinje som man aldrig varit ansvarig för. Regionerna har inte uttryckt något önskemål om att regeringen ska bidra till att försöka behålla den. Så sent som kommer vi att fatta gemensamma beslut om en överenskommelse om psykiatrin. Där finns det många olika insatser. Jag ska inte ta talartiden i anspråk till det. Många olika insatser behöver dock göras för att man tillsammans ska kunna utveckla den psykiatriska vården och öka den psykiska hälsan. Till detta har stora medel avsatts. För åtminstone mig framstår det som att nedläggningen av den nationella hjälplinjen inte har handlat om ekonomi, utan att man har ett annat sätt att se på hur man vill lösa vården till denna målgrupp. Om man som statsråd får vara personlig vill jag säga att den nationella hjälplinjen har varit alldeles utmärkt. Jag förundras över hur man kan lägga ned något som fungerar väl. Men om man har en mycket bättre idé är det svårt för mig att sätta mig över det. Än så länge tycker jag inte att regionerna har visat på något som fungerar bättre. Det bekymrar mig. 11 ACKO ANKARBERG (KD): Det är gott att höra att socialministern beklagar det som har hänt. Det värsta som kan hända är om vi bara säger att det här kan hända och sedan inte bryr oss om det. Men jag är förvånad över att socialministern tror att telefonen bara går åt ett håll. Socialministern kan lyfta luren och säga: Hur tänker ni göra det här? Om man nu tänker ingå en överenskommelse med Kommuner och Regioner om psykiatriska insatser borde väl det här ingå. Det borde finnas i socialministerns papper inför mötet: Hur tänker man om det? Är det en pengafråga? Jag tror inte heller det – jag gör samma bedömning som socialministern. Men hur ska vi göra detta framöver? Jag tycker inte att vi bara kan låta detta ske utan att lyfta ett finger. Det har inte fattats några politiska beslut, och det är ett skäl för politiken att nu gripa in. Politiken kan inte bara säga: Vi låter det ske. Jag förutsätter att regeringen och socialministern på något sätt hittar vägar att kunna påverka. Frågan kom upp i socialutskottet, men tycker jag ändå att det är regeringen som har de största möjligheterna att tillsammans med Kommuner och Regioner hitta vägar för att göra detta. Att gå omvägen över ett tillkännagivande i känns både långsamt och onödigt, eftersom engagemanget uppenbarligen finns hos socialministern. Min förhoppning är att aktiviteten kommer från båda håll och att man inser att den lösning vi har haft har varit kostnadseffektiv. Det har kostat 10 miljoner att ha öppet , vilket måste ha varit fantastiskt kostnadseffektivt. Att man kan göra det billigare kan jag inte tänka mig, om man ska ha det på 21 olika sätt. Den som är hjälpsökande och förväntar sig att kunna hitta rätt i djungeln av telefonnummer har verkligen inte den bästa situationen. Det ska vara så enkelt och smidigt som möjligt. Det är därför detta har varit så bra. Det har också varit kvalitetssäkrat. Man har dock inte kunnat ta emot mer än kanske hälften av alla som har önskat det, så det finns ett större behov än vad man har kunnat härbärgera. Jag hoppas att socialministern går vidare med den ansats som jag hör om i talarstolen och som jag blir väldigt glad över – det måste ske någon förändring. Jag hoppas att socialministern använder telefonen och även låter den gå åt andra hållet i samtalen med Kommuner och Regioner eller regionala företrädare. 12 Socialminister (S): Jag kan försäkra Acko Ankarberg om att telefonen inte går i bara en riktning vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är klart att det sker en dialog. Det har inte uttryckts några önskemål. Det handlar inte om finansiering. Det är klart att samarbete och överenskommelser bygger på att man är två parter som vill lösa någonting som man upplever vara ett gemensamt problem. Jag har inte upplevt att Kommuner och Regioner har sökt stöd och velat hitta en lösning. Kanske har de inte upplevt detta som ett problem. Kanske blir det så att den uppmärksamhet som kommer när den nationella hjälplinjen väl läggs ned får Kommuner och Regioner att reagera. Det återstår att se. Men kompromisser och överenskommelser av olika slag bygger på att man ser ett gemensamt problem. Frågan kommer att kunna diskuteras, men den är väldigt bekymmersam. Vi får väl på var sin kant fundera på vad det beror på att sådana här beslut kan fattas och att Kommuner och Regioner, som är en politiskt styrd organisation och äger ett bolag som ska samarbeta och samverka för jämlik vård, likvärdiga lösningar och smarta och effektiva lösningar på gemensamma problem, hamnar i en sådan här situation och uppenbarligen inte är så bekymrade. Det bekymrar mig faktiskt väldigt mycket. Det är klokt, tycker jag, att Acko Ankarberg ställer en interpellation, så att vi kan diskutera frågan vidare och kanske ta den ytterligare ett steg på var sitt håll. Tillkännagivanden från utskott brukar handla om frågor som mer explicit gäller regeringens agerande och frågor som ligger på regeringens bord. Det märkliga i den här situationen är att frågan inte ligger på regeringens bord. Det är svårt att ta en fråga till sitt bord om inte den som äger frågan vill lägga den där. Detta är kanske lite kryptiskt för någon som lyssnar. Men om den nationella hjälplinjen läggs ned av regionerna och de inte tycker att det är ett problem hoppas jag verkligen att de har en annan lösning. Jag följer gärna frågan och har ingenting emot att ta upp den i olika sammanhang. Men än så länge verkar inte Kommuner och Regioner tycka att de har ett problem. 13 ACKO ANKARBERG (KD): Såvitt jag har förstått har ändå frågor ställts inom Kommuner och Regioner, men inte ens regionråd vet till vem frågan har gått regionalt. Det har varit väldigt oklart hur man har gjort. Det är klart att bristande ägarstyrning av bolag inte är bra. Men det är inte bara Kommuner och Regioner som har problem med det. Jag tror att även staten har en del att göra när det gäller styrning av bolag som till exempel köper in sig i tjänster på ett sätt som jag inte tror att man borde göra. Jag tror att både Kommuner och Regioner och staten behöver titta på ägarstyrning av bolag, så att de agerar på det sätt som man själv önskar. Den nationella hjälplinjen är väldigt speciell. Den har ett brett anslag. Jag uppfattar att det finns en bred samsyn hos alla partier om att det ska vara enkelt att få ringa och prata med någon när man känner att man mår dåligt. Den här fina funktionen som man har haft kommer från brukarrörelsen och har sedan härbärgerats hos Kommuner och Regioner. Det skulle vara så sorgligt om vi lät den gå ur händerna bara för att den har funnits i ett bolag som ingen har haft kontroll över vad gäller den här beslutsdelen. Jag uppfattar det goda intresset från socialministern. Min förhoppning efter den här interpellationsdebatten är att man kommer att göra vad man kan från regeringen. Annars skulle jag bli ohyggligt besviken. 14 Socialminister (S): Jag tror att det är viktigt att påminna sig om att Inera inte är ett bolag på marknaden som ska agera bland andra, utan ett bolag som är regiongemensamt och har till uppgift att utföra regiongemensamma tjänster och uppdrag som ingen annan än SKR ger. Det är verkligen en stor skillnad mot företag på en marknad. Det vore väldigt synd, tycker jag, om Inera skulle utvecklas åt det hållet eller om någon skulle se på Inera på det sättet, för då blir det inte alls så användbart som det skulle kunna vara. Kommuner och Regioner måste ta kritiken på allvar och svara på den. Det går inte att lägga frågan i knät på någon annan, utan Inera styrs av Kommuner och Regioner. De har valt att lägga ned den nationella hjälplinjen. Ingen hand har sträckts ut. Inget intresse har visats för att lösa någonting som skulle kunna vara ett problem. Detta har fungerat väl till den dag då man beslutade om stängning. Ingen lösning har sedan visats. Jag tycker att det är ett ansvarslöst sätt att hantera den vårdpersonal som har gjort ett fantastiskt jobb. Framför allt är det ansvarslöst gentemot alla dem som har tyckt att den nationella hjälplinjen varit en fantastisk väg in för att åstadkomma den tillgängliga hälso- och sjukvård som vi alla vill ha. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:197 om erkännande av färöiska körkort i 15 Infrastrukturminister (S): har frågat stadsrådet om erkännande av färöiska körkort. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den som har ett körkort utfärdat i får köra i enligt sitt körkort. Har körkortsinnehavaren varit folkbokförd i behöver personen dock ta ett svenskt körkort för att kunna fortsätta köra här. Om personen bor tillfälligt i för exempelvis studier eller arbete kan undantag sökas om att körkortet ska gälla än . Jag har förståelse för att denna ordning kan skapa problem för körkortsinnehavare från . Frågan om ska erkänna och byta ut körkort som utfärdats i länder utanför EES i vidare mån än är komplex och innehåller bland annat frågor om trafiksäkerhet och andra säkerhetsaspekter. Det finns även rekommendationer från EU att förhålla sig till. Jag ser frågan som angelägen, och den bereds inom . 16 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Jag vill börja med att ge en liten bakgrund. Vid temasession i sammanträdde gränshindergrupp. Den består av parlamentariker från alla länder, partigrupper och utskott i . Gruppens uppdrag är dels att stödja Nordiska ministerrådets gränshinderråd i dess arbete med att försöka lösa och avklara konkreta hinder för den fria rörligheten inom , dels att influera parlamentariskt i frågor som går längre eller som inte längre arbetar vidare med. Gränshindergruppen utgör även en förbindelselänk mellan de olika utskottens gränshinderarbete inom samt mellan och . Vid nämnda möte konstaterades att ett antal gränshinder nu hade monterats ned, vilket är väldigt glädjande. Dock finns det många hinder kvar att eliminera för att främja nordisk mobilitet. Rapportören och ledamoten i gruppen, från , presenterade följande vid mötet: Det är goda nyheter gällande erkännande av körkort över våra nordiska gränser. Specifikt är grönländska och färöiska körkort nu accepterade i alla de nordiska länderna, utom i , om man har kört bil minst och har två dagars kurs i det aktuella landet. Då gäller även färöiska körkort, enligt rapportörens rapport till oss. Efter mötet ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet och fick då till svar att frågan var ”komplex och innehåller bland annat frågor om trafiksäkerhet och andra säkerhetsaspekter. Det är viktigt att främja mobilitet i och frågan bereds inom ”. , vid 71:a session här i denna kammare, fick den svenska samarbetsministern frågan och en bedjande uppmaning från den färöiske samarbetsministern om att lösa den här ”bittelille” frågan, som han sa, om färöiska körkort varpå den svenska samarbetsministern svarade: Jag har förstått att den frågan länge har varit en viktig fråga för , och det har närmat sig en punkt där den i princip ska avskrivas som olösbar. Det sa alltså vår egen samarbetsminister , vilket gjorde att jag nu ställde denna interpellation till henne och inte till statsrådet . har man behagat att ge frågan till statsrådet i stället. Svaret som statsrådet läste upp är i stort sett en kopia av det svar som jag fick på den skriftliga frågan . Dock hänger inte regeringens argumentation helt ihop. var det viktigt att främja mobilitet i , och frågan bereddes inom . var frågan i princip avskriven som olösbar, enligt statsrådet . 2020 när frågan harvat runt på efter att jag lämnade in interpellationen ses den återigen som angelägen, och den bereds fortfarande inom . Jag måste avsluta med att fråga statsrådet: Vad är det som gäller? 17 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Det uppskattar jag verkligen. Jag hör till dem som tycker att det är viktigt med det nordiska samarbetet. Jag har själv jobbat både med den här typen av frågor tidigare i och med gränshinderfrågor generellt. Som infrastrukturminister ser jag att vi nu jobbar aktivt med att underlätta och förbättra kommunikationerna mellan våra nordiska länder. Senast fick jag inviga bron över Stora helvetet på gränsen mellan och uppe i . Vi får förhoppningsvis också en elektrifiering av järnvägen även på den norska sidan. Det är viktigt, och vi behöver hålla ihop. Min grundinställning när det gäller körkortsfrågorna – även om det är en komplex materia, för det är det – är att vi bör anstränga oss för att hitta en bra lösning inte minst för nordiska länder. Det gör att vi nu arbetar med frågan och bereder den i . För dem som följer debatten utifrån kan det ändå vara bra att veta att det är en komplex materia. Det finns ett körkortsdirektiv vi har att förhålla oss till på europeisk nivå. Det finns dessutom lagändringar som då behöver göras och som ska underställas . Det finns framför allt väldigt många andra länder som pockar på uppmärksamhet. Det kan vara , , eller . Men det kan också vara , , och många andra länder. Då måste man ha en grund för varför vi gör en särskild lösning. För mig är det viktigt med det nordiska samarbetet. Jag vet att vi nu har kommit en bra bit framåt när det gäller flera av de gränshinderfrågor som har varit aktuella . Inte minst har den här regeringen arbetat aktivt med detta. För mig är frågan inte olösbar. Jag tror att den är möjlig att lösa. Jag hoppas och tror att vi med benäget stöd ska kunna hitta en lösning framöver. Vi bereder frågan. Den är komplex. Men det är naturligtvis en viktig fråga för . 18 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Det är glädjande att få höra att statsrådet nu är betydligt tydligare med att man ämnar hitta en lösning på frågan. Det nordiska samarbete är viktigt. Det är särskilt viktigt för oss som bor i gränsområden där det är väldigt tydligt med gränshinder. I en del av gränshinderfrågorna är min upplevelse, och för många av oss som sitter i , att det inte alltid handlar om att de är svåra att lösa. Det handlar lika mycket om att det egentligen inte finns någon vilja. Utifrån det som statsrådet har sagt nu upplever jag att det ändå finns en vilja. Jag hoppas att det verkligen ligger något konkret bakom det. Vi har ett särskilt samarbete i som är viktigt. Det är ett samarbete som vi ska jobba för att stärka än mer. borde stärkas än mer som den viktiga institution som det är. har tagit fram en ny vision, nämligen att vi ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Menar vi det, eller är det bara fina ord på ett papper? Om vi menar någonting med det borde vi klara av att lösa sådana här, för att citera samarbetsministern igen, ”bittelille” frågor. Klarar vi inte att lösa de här små frågorna, hur ska vi då klara att lösa de stora frågorna? Jag hade glädjen att få vara på på ett sommarmöte med vårt utskott. Vi var bland annat ute och körde bil. Färingarna körde alldeles fantastiskt. Vi körde igenom en tunnel till Gásadalur. Det är en enfilig tunnel, vilket färingarna har bemästrat galant. Jag är inte säker på att en enfilig tunnel hade fungerat lika bra i den hetsiga trafiken här i . Jag är rädd för att det hade krockats betydligt mer här. Det viktiga borde vara vad som ingår i körkortsutbildningen, inte i vilket land som körkortet har utfärdats. Sedan erkänner jag direkt att jag inte kan allt det bakomliggande. Men det borde ändå vara vad som ingår i utbildningen och vad man lär sig. Det är så vi ser på det när vi till exempel ska anställa människor från andra länder. När vi ska validera deras kunskap måste vi se vad de faktiskt kan. Det borde vara på samma sätt här. Man kan fråga sig: Vad är det som gör att färingarna är så mycket farligare i trafiken här än i övriga länder i ? När en färing flyttar hit och skriver sig i får han köra bil här. Men blir helt plötsligt samma person en trafikfara, och då måste han ta svenskt körkort. Om nu färöiska körkort inte är tillfyllest, är då inte personen farligare just när han kommit hit och börjar att köra här än när han helt plötsligt måste ta ett svenskt körkort? Det får jag inte att hänga ihop, fru talman. Det vore lite intressant att få höra statsrådets svar på detta. 19 Infrastrukturminister (S): Jag tror att man ska undvika att raljera för mycket över de bestämmelser vi har och göra sig lustig över dem. Det är klart att det är bra att vi har dispensmöjligheter. Det är bra att man , när man kan vara här under studier eller arbete, ändå kan få använda sitt körkort. Men ska man stadigvarande ha körkort är det bra att vi har en ordentlig granskning och ser till att det både är en adekvat utbildning, att det är ett giltigt körkortstillstånd och att det är säkra regler. Om inte annat är vi i egenskap av medlemmar i unionen skyldiga att göra detta. Jag blir lite orolig när tar lite enkelt på körkortsdirektivet och de europeiska reglerna. På samma sätt som vi i ska ta detta på allvar och göra en ordentlig granskning och kontroll kräver vi att andra europeiska länder inom Europeiska unionen också ska göra detsamma. Jag vill för övrigt uppmärksamma att man i har samma tillämpning som i . Återigen: Det är viktigt med ett nordiskt samarbete, och jag uppskattar engagemang i detta. Vi bereder frågan i . Det är också viktigt att alla som följer debatten vet att man kan använda sitt körkort och ansöka om dispens för att ha det . Vi ska naturligtvis se till att vi arbetar enligt körkortsdirektivets regleringar. Vi får i så fall återkomma till . Det är vad vi behöver göra med ett förslag om ändringar till exempel när det gäller . För mig är nordiska länder prioriterade. Även om det är en pytteliten fråga, som uttryckte det, skulle jag inte använda det begreppet. För är det en viktig fråga. Det är en principfråga. Det är en viktig fråga för tilliten till sin egen stolthet. Jag granskar denna fråga seriöst. Jag kommer att återkomma med svar när vi berett frågan färdigt i . 20 (KD): Det gläder mig att de nordiska länderna är prioriterade hos statsrådet. När jag sa ”bittelille” var det ett citat från den färöiske samarbetsministern. Han trodde att vi ansåg detta vara en bitteliten, en väldig liten, fråga. Men för färingarna är det, som statsrådet mycket riktigt sa, en viktig fråga. Självklart ska vi ta reglerna på allvar. Det råder ingen tvekan om det. Enligt den information som vi har fått är även med på tåget , så det är bara som fattas. Annars är övriga nordiska länder med på banan när det gäller färöiska körkort. lät det på statsrådet som att han har en annan åsikt. Statsrådet kan gärna i sitt avslutande svar kort få meddela mer om detta, men det här är i alla fall den information som jag har fått. Det var även den som gavs av rapportören vid gränshindergruppens möte i . Det är bra, som statsrådet sa, med dispensmöjligheterna. Men det hänger ändå inte helt ihop. Därför hoppas jag att jag kan ta statsrådet på allvar när det gäller att det faktiskt ligger verklighet bakom att detta bereds på och att vi hittar en lösning så att även färingarna kan få köra bil här utan problem. 21 Infrastrukturminister (S): Fru talman och ! Jag har fått bekräftat att har samma tillämpning som . Men icke desto mindre: Det viktiga är att vi ser till att vi har en ordentlig process i och prövar möjligheten, och jag är som sagt engagerad i och entusiastisk över att hitta fler nordiska lösningar. Jag vill ta tillfället i akt att säga att jag tycker att det som sa i sitt förra inlägg om att skapa ett hållbart nordiskt samarbete och ett hållbart klimat- och miljöarbete är viktigt. När vi träffades i Barentsrådetsammanhang var en av de viktigaste utgångspunkterna att sätta klimatfrågan i centrum. Men då krävs det också att vi har rätt ambitionsnivå i , att vi är beredda att politiskt avsätta resurser för klimatarbetet och att vi inte lägger fram budgetförslag som innebär tydliga besparingar på klimatområdet. Det krävs i stället att vi fortsätter att ha en hög ambitionsnivå för att vi ska nå de åtaganden vi har gjort enligt . Här är världsledande. Vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid, och vi ställer om transportsektorn med elektrifiering och med biobränsleintroduktion. Vi gör det som många andra tvekar inför, inte bara för att vi måste utan dessutom för att vi tror att det är bra för . Det kommer att skapa jobb och framtidshopp, och det kommer att göra till ett föredöme i världen. Som jag ibland brukar säga: är en permanent världsutställning när vi är som bäst – när vi kan visa hur svensk fordonsindustri tillsammans med forskning och med regioner kan hitta nya sätt att få en fossilfri trafik och när vi kan inspirera omvärlden genom att visa att omställningen faktiskt är möjlig. Här har vi alla som politiker ett ansvar för att vara ambitiösa i klimatpolitiken, såväl i som i hela världen. Tack för en bra interpellationsdebatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:68 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling COM(2019) 640 Meddelande från kommissionen till , , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Den europeiska gröna given med anledning av prop. 2019/20:49 Protokoll om immunitet och privilegier för Europeiska organisationen för kärnforskning 2019/20:3449 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2019/20:51 Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet 2019/20:3466 av m.fl. (C) med anledning av prop. 2019/20:52 En utvecklad översiktsplanering 2019/20:3472 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2019/20:53 Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 2019/20:3477 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2019/20:57 Vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna 2019/20:3452 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2019/20:58 Reglering av vapenmagasin 2019/20:3461 av (C) 2019/20:3465 av m.fl. (M, KD) 2019/20:3468 av m.fl. (L) 2019/20:3474 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2019/20:64 Hemlig dataavläsning 2019/20:3451 av m.fl. (V) 2019/20:3471 av m.fl. (KD) 2019/20:3475 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2019/20:50 om jämställd sjukfrånvaro 2019/20:3456 av m.fl. (L) 2019/20:3470 av och (båda SD) 2019/20:3473 av m.fl. (KD) 2019/20:3478 av (C) med anledning av skr. 2019/20:54 om mörkertal inom bostadstillägget 2019/20:3457 av m.fl. (L) 2019/20:3458 av och (båda SD) med anledning av skr. 2019/20:60 om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse 2019/20:3459 av m.fl. (C) med anledning av skr. 2019/20:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2019/20:3469 av m.fl. (M, KD) § 9 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:262 Karens vid ansökan om medborgarskap av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:263 Barnskydd vid brottsmisstanke av (SD) till socialminister (S) 2019/20:264 Månggiften i av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:265 Månggifte i av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:266 Höjda kostnader för ordningsvaktstillstånd av (M) till statsrådet (S) 2019/20:267 Tillståndsplikt för jägares och sportskyttars vapenmagasin av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2019/20:268 23 000 tunnor med kvicksilver utanför och av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:269 Restriktiva åtgärder mot av (KD) till utrikesminister (S) 2019/20:270 lönsamhet och livsmedelsstrategin av (M) till statsrådet (S) 2019/20:271 Polisens tekniska utrustning av (M) till statsrådet (S) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:767 En brottsvåg i av (M)