prot · H70957 · 2020-01-14 00:00:00 — Det slår sönder livet, och det omkullkastar den tillvaro som mödosamt byggts upp med familj, arbete och trygghet. Det var detta vi såg när hundratusentals kristna flydde undan Islamiska staten 2014. Att och Nineveslätten tömdes på sin kristna befolkning innebar oräkneliga tragedier och svårt mänskligt lidande. På ett övergripande plan innebar övergreppen att folkrättens värsta och mest avskyvärda brott begicks. Systematiskt genomförde IS ett folkmord mot kristna och yazidier. är det omedelbara hotet från IS inte lika överhängande, men synen på kristna och yazidier som otrogna och därmed icke önskvärda lever kvar. Med tyst godkännande från regeringen i pågår just nu det som kallas en demografisk förändring. I städer och byar på förändras befolkningssammansättningen. Där kristna familjer har levt flyttar muslimska familjer in. På flera platser där assyrier/syrianer/kaldéer historiskt och varit i majoritet tar shiamuslimska shabaker över. Parallellt med detta stärker, som vi vet, sitt inflytande. Diktaturregimen i kontrollerar en shiamuslimsk milisstyrka i med 60 000–70 000 soldater. Efter ett flertal incidenter där kristna angripits är misstron stor mot den Iranstödda milisen, och många som har återvänt till Nineveslätten bestämmer sig för att ge sig av igen. Ansvaret för att stoppa denna allvarliga utveckling ligger hos den politiska ledningen i . Den irakiska regeringen har möjlighet att vidta den enskilda åtgärd som skulle betyda allra mest för de kristna befolkningsgrupperna, nämligen att uppgradera Nineveslätten till provins och ge assyrier/syrianer/kaldéer rätt till politiskt självstyre. Detta är politiskt fullt möjligt, och det ligger inom ramen för konstitution. Ett beslut i den riktningen fattades också , men det har aldrig implementerats. Jag vill ställa följande frågor, : Vad är förklaringen till att den inte tydligt vill stödja ett politiskt självstyre? Varför inte gå offren för IS folkmord till mötes i en för dem helt avgörande fråga? Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 17 (forts.) Svar på interpellation 2019/20:174 om hoten mot kristna befolkningsgrupper i 67 Utrikesminister (S): Den kristna befolkningen från den del av som ingår i det så kallade omtvistade området drabbas hårt av den politiska oenigheten rörande kontrollen över detta område. Oklarheten bidrar till ett fortsatt instabilt säkerhetsläge och till påtagliga hinder för humanitär hjälp och återuppbyggnadsinsatser på . Som jag nämnde i mitt tidigare svar krävs det en långsiktig politisk lösning på de problem som förhindrar den kristna befolkningen och andra minoritetsgrupper att återvända hem. För att säkerställa långsiktig fredlig samexistens behövs en inkluderande politisk process för nationell försoning och för genomförande av reformer som leder till full respekt för de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. En sådan process är också av stor vikt för att lösa den övergripande frågan om kontrollen över det omtvistade området och för att upprätta ett lagligt styre av dessa områden som har befolkningens stöd. Efter förra årets regeringsskifte i har förhandlingarna mellan den federala regeringen i och i haft ett förnyat momentum. Förbättringen av relationerna mellan och har dock tyvärr inte resulterat i några verkliga genombrott som har inneburit en förändring av situationen på marken. Det internationella samfundet kan stötta den nationella irakiska dialogen inte minst genom FN:s insats i , Unami. Unami har som en av sina uppgifter att hjälpa i en process för att lösa konflikterna om de omtvistade områdena. verkade i säkerhetsrådet för en roll för insatsen inom detta område, och vi har därefter fortsatt att stödja ett aktivt engagemang från FN rörande försoning och fredsbyggande. Regeringen uppmanar kontinuerligt både den federala regeringen i och i till dialog och fortsatta ansträngningar för att lösa utestående frågor som styrningen av det omtvistade området. Statsminister tog till exempel upp frågan om dialogen –vid ett möte med president . Regeringen har också i kontakter med , inklusive i samband med utrikesministers besök i , särskilt tagit upp frågan om vikten av att etablera en gemensam styrning och stabil säkerhetsstruktur i området kring staden . Det är viktigt att understryka att kontrollen över de omtvistade områdena inte enbart är en fråga mellan och . De minoritetsgrupper, som den kristna befolkningen, som har sina hemtrakter i det området måste få sina intressen tillgodosedda och sina röster hörda i diskussionerna om områdets framtid. 68 (KD): Det låter lite grann som att vi inte står så långt ifrån varandra när det gäller detta med politiskt självstyre. Ändå låter det på utrikesministern som att det inte går att från svensk sida uttala ett stöd för ett självstyre. Det är viktigt att i detta sammanhang betona att vad det handlar om är att det finns utrymme i uppgradera de historiska områdena kring Nineveslätten till en provins och ge befolkningarna där självstyre. Det är alltså inte en delning av vi talar om; det är ett självstyre så som det regleras i konstitutionen. Jag vill också understryka att det runt om i bland likasinnade länder finns en insikt om betydelsen av ett sådant beslut. antog en resolution som uttrycker ett tydligt stöd för bildandet av en provins omfattande Nineveslätten. I resolutionen lyfter parlamentet fram det som kallas inhemska folkgruppers rätt till säkerhet, skydd och självstyre. uppmanar EU:s medlemsstater, däribland , att stödja den irakiska regeringen i bildandet av en provins på . Det vi talar om här är tiotusentals människor som tillhör de svagaste och mest utsatta. Det vi talar om är människor som trots att de varit med om detta oerhörda har hållit hoppet levande om att kunna återvända. tvingas vi konstatera att förhoppningarna har kommit på skam. Trots vissa ljusglimtar i form av återuppbyggnad av bostäder, infrastruktur och annat som raserades av IS är det mörka moln som hänger över Nineveslätten. Av 125 000 assyrier/syrianer/kaldéer som levde där innan IS drog fram har knappt hälften kunnat återvända. Av Mosuls 200 000 kristna har noll kunnat återvända. Återuppbyggnaden går för sakta, men framför allt saknas det säkerhet och möjlighet att själv fatta beslut om framtiden. Jag tror att den med – som utrikesministern har sagt – goda relationer till och omfattande utvecklingssamarbete skulle kunna använda det inflytande som följer av detta till att politiskt mer tydligt och konkret stödja den kristna ursprungsbefolkningen. Utifrån vad hon har sagt här tycks utrikesministern luta åt att det inte blir något stöd för självstyre. Då blir en viktig fråga hängande i luften: Vad är regeringens besked till de kristna och yazidiska grupperna om det inte finns något stöd för självstyre? De vill inget hellre än att återvända till sin historiska hembygd, men de kan inte på grund av förföljelse och etnisk rensning. 69 Utrikesminister (S): Frågan om ökat självstyre för vissa grupper i är en fråga för folk att avgöra inom ramen för en inkluderande demokratisk process som respekterar både folkrätten, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Det är också viktigt att de omtvistade områdena inte är en fråga som diskuteras enbart mellan och utan att minoritetsgrupperna får göra sina röster hörda i diskussionerna. Vi menar att det är oerhört viktigt att det blir ett inkluderande och pluralistiskt samhälle i , att man underbygger en stark rättsstat och att det finns starka statliga institutioner. för en kontinuerlig dialog med om minoriteterna, och då ingår naturligtvis de kristna minoriteternas politiska representation och deras rättigheter. Men återigen: Det är centralt att det är ett brett samtal med samtliga parter för en fortsatt försoning och för att lösa ut utestående frågor kring det omtvistade området. Som underströk har upptrappningen mellan och påverkat instabiliteten i och både befolkning och befolkningen i hela regionen. Säkerhetsläget riskerar att bli ännu sämre om de internationella trupper som är satta att kämpa mot Daish behöver dras tillbaka. Jag har framfört alla dessa frågor när jag har pratat med min irakiske kollega utrikesminister . Bland annat skulle minoritetsgrupperna stå väldigt sårbara om det kommer förnyade skarpa angrepp från Daish. 70 (KD): i debatter är delade meningar uppfriskande. I andra sammanhang är åsiktsskillnader mer beklagliga. Så känns det här, när vi talar om detta. Faktum är att utan ett gemensamt politiskt stöd från omvärlden kommer och kristna att försvinna. På samma sätt som det judiska livet är utraderat i och i muslimska majoritetssamhällen riskerar kristenheten att tillhöra historien. Kyrkklockorna som har ringt i 1 riskerar att tystna och kyrkor och historiska platser att förfalla. För de tusentals som är direkt drabbade av detta har omvärlden ett stort ansvar. Det gäller även oss i . har kritiserat regeringen för att inte se på den här situationen med tillräckligt stort allvar. Vi har kritiserat att förföljelsen av kristna inte nämndes i utrikesdeklarationen under förra mandatperioden, alltså då IS folkmord pågick i och . Vi står för den kritiken. Vi tycker att den är berättigad. presenterar organisationen sin årliga . Det är en förteckning över de 50 länder i världen där förföljelsen av kristna är värst. Varför inte låta den rapporten bli utgångspunkt för ett mer aktivt handlande från regeringens sida när det gäller det globala problem som förföljelsen av kristna är just nu? 71 Utrikesminister (S): Jag håller med om att förföljelsen av kristna är ett problem. Det gäller inte bara i utan även på andra ställen. Men om vi nu koncentrerar oss just på händelseutvecklingen i följer vi den väldigt nära liksom vilka konsekvenser detta får för de olika befolkningsgrupperna. har en lång historia av etnisk och religiös mångfald, och vi menar att det finns ett stort värde för hela världssamfundet att bevara det här unika historiska arvet. Situationen för de kristna befolkningsgrupperna är mycket bekymmersam även sedan Daish drevs bort från Nineveslätten och området kring . På kort sikt är en förbättrad säkerhet och återuppbyggnad av minoriteternas hemtrakter i de befriade områdena viktiga förutsättningar för att den kristna befolkningen ska kunna återvända. På kvarstår många viktiga frågor som ansvarsutkrävande, uppbyggnad av starka statliga institutioner, att det blir en rättsstat och att man får insatser för ett mer inkluderande medborgarskap. De här frågorna är av stor betydelse för att skapa varaktiga förutsättningar för ett pluralistiskt samhälle i som skyddar och tar ansvar för landets minoritetsgrupper inklusive de kristna grupperna. har ett brett och långsiktigt engagemang i . Det syftar till att stödja framväxten av ett demokratiskt samhälle som också inkluderar minoritetsgrupperna. Vi betonar det här när vi pratar med regeringsföreträdare. Vi betonar att man måste ha full respekt för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter. Vi driver också i EU och FN frågan om tydliga åtgärder för ställningstagande för reformer som ska gå i denna riktning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellationerna 2019/20:204 och 205 om angreppskrig i Rojava och politiska fångar i 72 Utrikesminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser att göra i FN och EU för att få stopp på den turkiska aggressionen i Rojava, om regeringen avser att genom FN och EU skicka observatörer till Rojava för att undersöka den turkiska statens övergrepp samt om jag avser att genom EU och FN arbeta för en flygförbudszon. Amineh Kakabaveh har också frågat mig vad jag avser att göra för del och inom EU för att förmå Erdoğanregimen att frige Selahattin Demirtaş, HDP-ledningen och HDP:s demokratiskt valda politiker och respektera deras demokratiska och mänskliga rättigheter så att de på ett normalt sätt kan delta i arbetet i landets parlament, vad jag avser att göra för del och inom EU för att samtliga folkvalda kommunpolitiker avsatta av Erdoğan ska få tillbaka sina demokratiska uppdrag, vad jag avser att göra för del och inom EU för att sätta stopp för den arresteringsvåg som Erdoğanregimen genomför i syfte att förhindra HDP att i enlighet med demokratiska spelregler genomföra sin kongress samt vad jag avser att göra för att förmå Erdoğanregimen att frige alla som fängslats på politiska grunder. Jag delar Amineh Kakabavehs djupa oro över situationen i nordöstra och fördömer den turkiska militära offensiven. Den bryter mot våldsförbud och strider mot folkrätten. Offensiven har spelat Daish i händerna, komplicerat den politiska processen och fått omfattande humanitära konsekvenser. Den kurdiska gruppen och minoriteter i området, såsom assyrier, syrianer och yazidier, måste skyddas. Vi fortsätter att med emfas kräva ett turkiskt tillbakadragande. har fortsatt att vara aktivt och en tydlig röst. I EU har vi varit pådrivande för tydliga uttalanden, verkat för att EU ska införa ett vapenembargo mot och föreslagit att EU tar fram optioner för ytterligare åtgärder. Vi har också verkat för att ska ta sitt ansvar för att förhindra ytterligare upptrappning. Att få till stånd en internationell observatörsstyrka har inte varit aktuellt, framför allt eftersom en sådan kräver ett mandat från . hantering av präglas dessvärre av låsningar, ofta på grund av obstruktion från . Därför förefaller det osannolikt att säkerhetsrådet skulle kunna enas om en observatörsstyrka. En flygförbudszon kan inte uteslutas men bedöms vara mycket svår att få till stånd och bedöms dessutom ha begränsad inverkan på . Men våra ansträngningar för internationellt engagemang stannar inte vid detta. har verkat för ansvarsutkrävande för de brott som begåtts i , oavsett förövare. Naturligtvis bör även eventuella brott som ska ha begåtts i samband med den turkiska offensiven undersökas och lagföras. arbetar i flera kanaler för att främja ett brett ansvarsutkrävande i . Vi har argumenterat för att situationen borde hänskjutas till den , . bidrog också till att generalförsamlingen kunde upprätta en internationell oberoende bevisinsamlingsmekanism för som samlar in information till stöd i framtida rättsliga processer mot förövare. av konflikt i behöver befolkningen och regionen fred, inte en fördjupad konflikt. Militärt agerande kan aldrig leda till hållbar fred i . Jag delar också interpellantens djupa oro över situationen för HDP:s företrädare i . Folkvalda parlamentariker måste tillåtas verka i enlighet med sitt demokratiska mandat. Detta har vi framfört till turkiska företrädare i och i . är pådrivande när det gäller att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna i relevanta internationella forum såsom EU, och . Inom EU har regelbundet uppmärksammat situationen för oppositionspolitiker i , inklusive HDP:s företrädare, men också för journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer. För de svenska utlandsmyndigheterna i är bevakning av rättegångar, till exempel mot fängslade oppositionella och folkvalda parlamentariker, en viktig del av det diplomatiska uppdraget. 73 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, utrikesministern, för svaret! Det finns all anledning att ställa krav på . är inte vilket land som helst. Det är ett land som är medlem i Nato och kandidatland till EU. är starkt när det gäller militärt krigsmateriel och genom sin upprustning. Man invaderar land efter land. Det var först den kurdiska delen av , sedan i och också i och andra länder dit man skickar militära styrkor. Jag ställer i två interpellationer konkreta frågor till utrikesministern om för sin del och i EU driver frågan om frigivning av de politiska fångarna Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ som är ledande i HDP. De och hundratals folkvalda politiker, kommunalråd och tusentals andra oppositionella sitter i fängelse efter det så kallade misslyckade kuppförsöket. De blev av med sina tjänster i statsapparaten och har spärrats in. Selahattin Demirtaş blev faktiskt friad vid en rättegång i . Men på Erdoğans begäran greps han igen genom en domstol i . Så är det med enmansdiktaturer. Av de oppositionella partierna är HDP som sagt värst drabbat. hade fler än 28 kommunala politiker i de kurdiska delarna satts i fängelse. De, som alltså är folkvalda enligt deras egen konstitution, ersätts av Erdoğan med AKP-vänliga tjänstemän. Det är oacceptabelt. måste agera konkret. Det räcker inte att bara ta upp det en gång. Man måste kräva deras frigivning. Det borde vi kunna göra. Man kan använda olika kanaler. är medlem i olika internationella sammanhang. Där bär precis som alla andra länder ansvar för att följa lagar och normer. när HDP har sin egen kongress börjar Erdoğan arrestera ytterligare folkvalda politiker för att de inte ska lyckas med den egna kongressen. Trots det fortsätter HDP att ha sin kongress. Förhoppningsvis kommer de att kunna bedriva den i demokratins anda, trots att det är svårt att andas i . De flesta av de fängslade kommunala politikerna och HDP-medlemmarna är faktiskt kvinnor. Erdoğan är rädd för kvinnors makt, både i Rojava och i . Min fråga gäller om utrikesministern kommer att driva frågan om frigivning av de folkvalda politikerna och oppositionella. Det gäller såväl folkvalda som akademiker och andra oppositionella i och i de kurdiska delarna. 74 Utrikesminister (S): Jag vill tacka Amineh Kakabaveh för att hon tar upp de här viktiga frågorna. Vi är helt överens om att utvecklingen i är djupt oroande. Oppositionella sitter frihetsberövade. Jag och regeringen har gång på gång kritiserat det här. Det gäller inte minst situationen för oppositionspartiet och dess förra partiledare och . kräver deras frigivning. Vi har framfört detta i olika sammanhang. Vi konstaterade vid gripandet 2016 att frihetsberövandet av Demirtaş och andra HDP-politiker inte kunde ses som isolerade fall utan som en fortsättning på åtgärder som framförts av partiets företrädare. Jag har i EU-sammanhang uppmärksammat de förundersökningar som inletts mot politiker och personer som kritiserat militära offensiv i nordöstra . I EU har vi också lyft upp situationen för de lokalpolitiker som har avsatts och frihetsberövats. I samtal med företrädare för tar regelbundet tillfället i akt att betona att fri opposition är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Mot denna bakgrund har det varit viktigt att visa solidaritet med HDP-ledarna, exempelvis genom rättegångsbevakning. i har bland annat bevakat rättegångarna mot Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ. Vi har också verkat för att andra länder ska närvara, visa solidaritet och uppmärksamma de här fallen. Regeringen är även pådrivande när det gäller att i de internationella forum som vi anser är mest lämpliga uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi för dessa diskussioner där vi kan uppnå resultat. Vi uppmärksammar bland annat situationen för oppositionspolitiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater ska fortsätta agera samlat för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer i . Det är inom EU vi har störst möjlighet att påverka utvecklingen i , och vi verkar för en gemensam och tydlig Turkietpolitik. Regeringen menar att det är genom fortsatt dialog, inklusive tydlig kritik, som EU bäst kan påverka . Vi fortsätter också vårt arbete i och , som forum för både dialog och kritik. EU och fortsätter även att betona att antiterrorlagstiftning tillämpas alltför brett. måste självklart som alla länder hantera terroristhotet. Men det får aldrig ske till priset av minskad respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratin eller rättsstatens principer. 75 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag vill tacka utrikesministern för att hon driver frågorna. Jag förväntar mig att vi aldrig ger upp. Det är viktigt. som enskilt land måste också ha en egen röst och inte bara agera genom EU, även om det är viktigt att driva frågan i både EU och FN. Den andra viktiga frågan i mina interpellationer gäller att har all anledning att pressa Erdoğan att stoppa kriget mot Rojava. som angreppen på demokratin äger rum inom landet använder Erdoğans regim den turkiska militären till att i strid mot folkrätten gå till angrepp och anfalla nationella minoriteter, såsom kurder, assyrier och syrianer, i grannländerna. Det är nationella minoriteter som varit utsatta för Daishs och IS brutala förföljelser. När turkiska medier avslöjade att den turkiska säkerhetstjänsten smugglade vapen till Daish tvingades de journalister som skrivit om dessa förhållanden att fly utomlands för att inte fängslas. gick turkiska trupper in i Afrin, som ligger på syriskt territorium. Där drev kurdiska peshmerga, i YPG och YPJ, kampen mot Daish från Rojava. De upprättade en fungerande demokrati där kvinnor har ledande roller. Det är Erdoğans skräck att kurdiska kvinnor ska ha makt att påverka, både inom landet och i andra länder. Han har påstått att han vill upprätta en så kallad säkerhetszon eftersom en sådan inte kan upprättas i ett annat land genom angrepp. Erdoğan har för avsikt att flytta tillbaka flyktingar från till men till det kurdiskdominerade Rojava. Denna politik kommer vi ihåg. Det är en fortsättning på den politik som bedrev . Man arabiserade områden där kurder och andra minoriteter levde. bedrev liknande politik i till exempel och arabiserade områden där en majoritet var kurder. Erdoğans regim, som utgör den starkaste Natomilitära makten i området, bedriver alltså en geopolitisk expansionspolitik och anfallskrig. beslutade till exempel att skicka militär till för att plundra deras naturresurser. verkar militärt i såväl Kosovo som och Bosnien och , både genom Nato och som enskilt land. har bombat ett flertal platser i och . I , och har man förstört byar och jordbruk. Detta är fruktansvärt och måste helt enkelt få konsekvenser. Med all respekt för utrikesministerns svar och ambitioner går det dock inte, så som hon resonerar i svaret, att ge upp i farstun. Man kan inte säga att det inte går att driva kravet om en flygförbudszon för att är emot det. Vi måste kunna driva detta. Det går kanske inte i ett första skede men i en andra eller tredje omgång måste det kunna gå. Detta är i linje med folkrättsprincipen. Man måste kunna driva detta och se att det inte är lönlöst. måste kräva att en flygförbudszon ska upprättas. Vi kan inte bara böja oss för vad , och tycker. 76 Utrikesminister (S): Vi fördömer den turkiska militäroffensiven i nordöstra . Regeringen har alltsedan militäroperation påbörjades vid upprepade tillfällen kritiserat för dess agerande. Detta har framförts bilateralt och på olika nivåer. Vi har också varit aktiva i både EU och FN. I EU har som initiativtagare fått genomslag för både tydliga uttalanden och kraftfulla åtgärder. Naturligtvis skulle noga överväga att stödja en internationell insats, vars syfte var att bidra till deskalering, ett turkiskt tillbakadragande och fred. Men utan ett folkrättsligt mandat i form av ett medgivande från regimen i eller ett mandat från är detta inte en framkomlig väg. Utsikterna för att säkerhetsrådet skulle kunna enas om ett godtagbart mandat är mycket små. Under tid i säkerhetsrådet fick vi på nära håll uppleva rådets oförmåga att uppnå enighet i hanteringen av Syrienkrisen. Strax före julhelgen fick vi åter se prov på hur till och med försvårar antagandet av resolutioner vars syfte är att ge miljontals människor livräddande humanitärt stöd. En eventuell diskussion om internationella observatörer skulle sannolikt präglas av samma låsningar. Amineh Kakabaveh tar upp frågan om en flygförbudszon. Vi kan inte utesluta en sådan zon, men det skulle inte nödvändigtvis ha någon faktisk inverkan på . Eftersom stridigheterna har ägt rum i gränsområdet mellan länderna skulle turkiskt flyg kunna verka från sitt eget territorium och luftrum. har vi heller inte sett en enda stat som skulle vara villig att upprätta en no-fly zone. Även i detta fall är de folkrättsliga förutsättningarna med ett medgivande från eller ett mandat från små.