prot · H80943 · 2020-11-27 00:00:00 — Men man kan också ställa sig frågan hur tidigt man ska kunna bekräfta faderskap. Denna fråga finns nämligen också med, inte minst nu när diskussioner förs i . Där diskuteras nu denna gräns och att om man ska kunna göra detta digitalt ska man inte kunna göra det före den 22:a graviditetsveckan. Det hänger i sin tur ihop med både vilken bedömning man kan göra när det gäller risken för missfall och när det gäller abortfrågan. Det har en viss bäring på detta. Man har rätt till fri abort fram till vecka 18 och efter prövning fram till vecka 22. Det finns en risk för att ett system där man väldigt tidigt kan göra en faderskapsbekräftelse sedan kan användas av mannen för att pressa kvinnan att inte göra abort. Denna fråga tycker jag också att man måste ha klar för sig när man diskuterar faderskapsbekräftelse före barnets födelse. Men, återigen, här finns förslag på bordet som moderniserar detta system och som gör att det är socialnämnden som man i första hand ska behöva vända sig till efter barnets födelse. Man ska kunna göra det digitalt direkt hos . Det verkar vara en lämplig modell att införa även i . Vi kommer, som sagt, att gå vidare med dessa förslag och lämna en lagrådsremiss om detta. Men man ska förstå att denna fråga ibland kan vara mer komplex än vad man först kan tro. 41 (SD): Min fråga handlar fortfarande om att likställa svenska föräldrar vid barnets födelse. Den digitala bekräftelsen är ett alldeles utmärkt tillfälle för regeringen att se till att det blir möjligt för föräldrarna att även lägga in uppgifter om en gemensam vårdnad i samband med barnets födelse och att kanske kunna göra det innan barnet föds. I bekräftar man vem som är fader innan barnet föds. Men man gör det inte digitalt. I min interpellation tar jag upp att denna lagstiftning finns, det vill säga att man kan bekräfta sitt faderskap och på det sättet få gemensam vårdnad från och med att barnet föds. Då löser man också en lång rad arvstvister och andra problem som skulle kunna uppstå. har påpekat att faderskapsbekräftelse borde kunna göras tidigare. Vi vill även att den digitala bekräftelsen ska kunna göras tidigare, om vi nu ska ha digital bekräftelse. Det är bara ett sätt att göra det. Oavsett om man gör bekräftelsen hos socialen eller digitalt via nätet handlar det om att en känd fader ska få rätt till sitt barn och att barnet ska få rätt till båda sina föräldrar. Jag vill inte att regeringen ska ändra uppfattning för att vi i bryter mot , för att regeringen själv har tillsatt en utredning som faktiskt säger att regeringen är skyldig att ändra uppfattning eller av någon annan märklig anledning. Jag vill detta för att det är det bästa för barnet, eftersom jag anser att barn ska ha rätt till båda sina föräldrar. När barnen är små är det extra viktigt att vi står upp för barnens rättigheter. Barnet kan inte själv göra sin röst hörd när det föds. Men ett barn som föds borde ha rätt att ha två föräldrar som borde ha rätt att få gemensam vårdnad, även om föräldrarna inte är gifta. Det tycker jag att regeringen bör ta till sig. 42 Justitie- och migrationsminister (S): blir det lite svårt att följa vad egentligen är ute efter och vad han egentligen talar om. Det är klart att barn har rätt till båda föräldrarna. Det är klart att vi likställer föräldrarna i dessa processer. Det är också klart att möjligheten att bekräfta faderskap finns före barnets födelse. Denna möjlighet finns . Det kan man göra hos socialnämnden. Denna möjlighet finns i också. Det avviker inte alls. Det som vi talar om är hur ordningen ska vara efter att man har infört ett digitalt system. Då pekar jag på att det bygger på att det finns ett personnummer hos , och det får barnet när det föds. Men vill man göra detta före barnets födelse är det det gamla systemet som gäller. Man går helt enkelt till hantera detta. Sedan vill jag säga att civilutskottet inte alls har sagt att faderskapsbekräftelse ska kunna ske digitalt innan barnet är fött. har sagt att regeringen ska överväga den frågan, och det är precis det som vi gör. Men då måste det också finnas tekniska och praktiska möjligheter att göra det. Vi får helt enkelt avvakta ytterligare tills vi är färdiga med vår process: den lagrådsremiss som är på väg och det lagförslag som vi arbetar med. Men den bild som försöker ge om att detta är någonting som finns i alla andra nordiska länder är faktiskt fel. Det är nämligen inte så. Det finns inget fungerande system med digital bekräftelse före barnets födelse i något annat nordiskt land. Utgångspunkten är, som sagt, alltid att se till att kan fortsätta att vara ett av världens bästa länder för barn att växa upp i. Det är detta som vi har för ögonen i alla de frågor som vi prövar, också i detta avseende. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:110 om restriktiva åtgärder mot 43 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att inom ramen för EU-samarbetet aktivt verka för sanktioner mot med anledning av landets folkmordsliknande krigföring mot det armeniska folket. Vidare har frågat om jag är beredd att verka för ett avbrytande av medlemskapsförhandlingar med EU till följd av regimens militära övergrepp i och dess i övrigt destabiliserande agerande i och . Regeringen välkomnar att och kom överens om en vapenvila. Striderna har varit intensiva och orsakat mänskligt lidande och betydande skador. fördömer attacker riktade mot civila och civil infrastruktur. Internationell humanitär rätt måste följas. Den humanitära situationen är mycket allvarlig; tiotusentals civila har tvingats fly konfliktområdet, och bostadsområden och civila inrättningar som skolor och sjukhus har förstörts. Situationen förvärras av utbredd spridning av covid-19, som myndigheterna har saknat kapacitet att omhänderta på grund av striderna. stöder Internationella rödakorskommitténs humanitära arbete i området med . Klart är att konflikten inte är över och att många frågor återstår att lösa. Det är därför viktigt att och det internationella samfundet förblir engagerade för en långsiktigt hållbar förhandlingslösning. I samband med att jag tar över posten som ordförande i kommer jag att fortsätta stödja ansträngningarna för detta. Minskgruppens samordförande, som är det etablerade format som finns för att hantera konflikten, har mitt fulla stöd. I det läge som råder är frågan om sanktioner från EU:s sida i förhållande till inte aktuell, eftersom sanktioner inte bedöms vara det mest ändamålsenliga för att nå målet om en hållbar och fredlig lösning. Sanktioner är dock ett av många verktyg som EU har till sitt förfogande. Vid mitt besök i underströk jag vikten av att få till stånd ett eldupphör i och en återgång till förhandlingar under Minskgruppens samordförandeskap. Relationen mellan och står inför svåra prövningar. Detta beror dels på agerande i sitt närområde, dels på den negativa utvecklingen i avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vid mitt möte med utrikesminister under mitt besök i tog jag upp den utsatta situationen för folkvalda representanter, särskilt kurdiska politiker, journalister, människorättsförsvarare, minoriteter och fackliga företrädare. Regeringen är också pådrivande i internationella forum som EU och för att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi behöver tydligt markera när utvecklingen går åt fel håll. EU har, med stöd av , vidtagit åtgärder därvidlag. EU har bland annat infört en sanktionsregim på grund av provborrningar utanför , som innefattar frysning av tillgångar och reserestriktioner mot personer och företag som är delaktiga i provborrningsverksamheten. EU-närmande har helt avstannat med anledning av att rör sig allt längre bort från EU. Rådet konstaterade att förhandlingar om EU-medlemskap inte är aktuella under rådande omständigheter. 44 (KD): Inledningsvis vill jag tacka för svaret. Det är uppenbart att situationen har förändrats sedan jag ställde interpellationen. Som utrikesministern sa har ett avtal träffats mellan och , och striderna ser ut att ha upphört. Detta ska självklart välkomnas. är det uppenbart att mer eller mindre tvingats till att acceptera uppgörelsen, som i sak innebär att nu kan behålla de områden som landet, med hjälp av folkmordsliknande krigföring, har intagit i . Samma sak gäller de viktiga buffertzoner som finns mellan och , vilket leder till att den här lilla republiken blir ännu mer ensam och ännu mer av en isolerad ö. Förtjusningen över detta hos den azerbajdzjanska diktaturen är djupt oroande. I ett uttalande säger president : ”Vi har alltid fått höra att det inte finns någon militär lösning. har vi visat på slagfältet att det inte stämmer.” I spåren av sexveckorskriget mellan och har flera tusen dödsoffer och omfattande mänskligt lidande följt. Det här kriget startade inte av en slump, utan det startade efter att – med aktiv inblandning av – gick till ett planerat militärt angrepp. För och dess islamistiska regim passade det helt enkelt att via ombud angripa de kristna armenierna och därigenom stärka det egna inflytandet, eller som president själv har uttryckt det: se till att får den plats i världsordningen som landet förtjänar. Åtskilliga rapporter från människorättsorganisationer och internationella experter visar att den turkiska inblandningen har varit mycket omfattande. Således är det två diktaturer som gemensamt attackerat en liten, demokratisk nation med 3 miljoner invånare. Detta är i alla avseenden förkastligt, och det måste fördömas. Det är därför jag i min interpellation betonade vikten av att och EU agerar med riktade sanktioner mot det ansvariga , med ett tydligt stopp för medlemskapsförhandlingar med EU. säger utrikesministern att frågan om sanktioner inte är aktuell. Varför då inte se till att den blir aktuell? Finns viljan har regeringen alla möjligheter att aktualisera sanktionsfrågan i EU-kretsen. Vad vi talar om är turkiska folkrättsbrott och en liten, utsatt befolkning som attackeras och tvingas fly för sina liv. Då duger det inte att ge svaret att sanktioner inte är aktuella, . 45 Utrikesminister (S): har genomgående givit stöd till ansträngningarna för nedtrappning av konflikten i och en fredlig, hållbar lösning av denna. Jag har talat med både utrikesminister och dåvarande utrikesminister, och jag har även fört samtal med de tre länder som agerar samordförande för , nämligen , och . Minskgruppen är det etablerade förhandlingsformat som finns inom för att hantera den här konflikten. Från svensk sida har vi också varit konsekventa i vår hållning att externa aktörers inblandning måste undvikas, i linje med Europeiska rådets slutsatser från den 1–. I mitt samtal med utrikesminister inskärpte jag behovet av ett slut på striderna och återupptagna förhandlingar mellan parterna. Som jag tidigare nämnde är frågan om sanktioner från EU:s sida i förhållande till inte aktuell i det läge som råder . Det viktigaste är att få till stånd en hållbar och fredlig lösning, och bedöms inte sanktioner vara ändamålsenliga i det avseendet. Den vapenvila som överenskoms mellan och kan förhoppningsvis vara ett första steg i riktning mot en hållbar fred. Inga strider pågår just , men får vi inte glömma att den humanitära situationen fortsätter att vara mycket allvarlig för de armenier och azerier som tvingats fly från sina hem. Humanitära organisationer vittnar om ett omfattande behov av stöd. Den enda internationella hjälporganisationen som verkar på plats är . stöder dess humanitära arbete med , och EU stöder det med . Personer som medverkar till allvarliga brott mot folkrätten, inklusive internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, måste ställas till svars för sina handlingar. Straffrihet är inget alternativ. Eventuella krigsförbrytelser måste utredas, och ansvariga måste ställas till svars. och det internationella samfundet behöver fortsätta sitt engagemang för en fredlig lösning som är framförhandlad mellan parterna. Som permanent medlem i Minskgruppen inom och som ordförande för 2021 kommer att fortsätta stödja ansträngningarna från Minskgruppens samordförande. Som OSSE-ordförande kommer även jag personligen att ha en representant för konflikten som stöd till detta arbete. Främjande av dialog och samarbete för en långsiktig, politiskt hållbar lösning på konflikten är vägledande för mitt agerande som utrikesminister. 46 (KD): Sanktioner är inte aktuella. Underförstått säger utrikesministern det hon brukar göra: Vi ska kunna tala med alla, även med regimer vars åsikter vi inte uppskattar. Detta är dock att slå in öppna dörrar. Vem motsätter sig utrikespolitisk dialog? Vem motsätter sig diplomatiska samtal? Det är självklart så att vi ska föra samtal och vara med i dialoger runt om i världen. Vi ska tala med och andra länder. Men när människovärde, mänskliga rättigheter och folkrätten står på spel får vi inte rygga tillbaka. När grundläggande värderingar är hotade har vi faktiskt en skyldighet att höja rösten och agera, och det är egentligen det den här debatten handlar om. larmade premiärminister om azerbajdzjanska övergrepp och folkrättsbrott i det pågående kriget. Det råder inget tvivel om att det som sker syftar till att fortsätta folkmordet på armenier och återinrätta det turkiska imperiet, var budskapet. Det premiärministern syftade på var de över 1 miljon armenier och assyrier/syrianer som mördades och lemlästades av det dåvarande militära styrkor. Detta folkmord, seyfo, är än ett öppet sår. Den djupa sorgen över anförvanter som föll offer och rädslan för att historien ska upprepas är i alla avseenden närvarande och påtaglig – lika påtaglig som vägran att erkänna sin skuld och ta avstånd från de historiska övergreppen och lika påtaglig som dagens trakasserier mot den armeniska minoriteten i . symboliserar på ett sätt det armeniska folkets historia. Där finns symbolerna, de urgamla kyrkor och kloster som nästan varenda armenier känner till. Där öppnades den första armeniska skolan . Den som inte ser denna konflikt och parternas agerande i det historiska perspektivet missar en väsentlig dimension. Avtalet mellan och har lett till eldupphör, men den grundläggande konflikten har djupa rötter. för krig via ombud. Redan på krigets första dag, , förklarade den turkiske utrikesministern att är orubbligt solidariskt med . Det demokratiska beskrev han som det största säkerhetshotet i regionen. Så varför, , inte sätta tryck på den vållande och destabiliserande parten? Varför ens antyda att , med en regim som vägrar att erkänna folkmordet, ska kunna bli medlem av Europeiska unionen? 47 Utrikesminister (S): Regeringen ser allvarligt på agerande i dess närområde och på att rör sig allt längre bort från EU. Från och EU:s sida behöver vi fortsätta att verka för att inte rör sig ytterligare i den riktningen. Vårt förhållningssätt till behöver vara långsiktigt. Det gläder mig att uppenbarligen håller med om att vi behöver kunna föra en dialog med om utvecklingen och också samarbeta på strategiska områden. EU har vidtagit ett antal åtgärder med anledning av agerande i närområdet. Detta gäller inte minst militära offensiv i nordöstra . Det har både vi och EU fördömt, för det strider mot folkrätten. Från svensk sida har vi framhållit vikten av att den kurdiska gruppen av minoriteter i området, till exempel assyrier/syrianer och yazidier, skyddas. Som jag har nämnt har EU antagit en sanktionsregim mot med anledning av olagliga borrningsverksamhet i . EU har också suspenderat förhandlingarna om ett avtal om flygtransporter och förhandlingarna i associeringsrådet. EU behöver fortsätta att markera mot närhelst det är påkallat. Detta gäller också den negativa utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati, som vi regelbundet tar upp med turkiska företrädare. Vi stöder civilsamhället och andra förändringsaktörer i genom bilaterala stöd. Vi är medvetna om den utsatta situationen för minoriteter i , och vi har gett stöd till projekt som främjar dialog och samexistens samt stöd till rättegångar för oppositionspolitiker och MR-försvarare. När det gäller de massövergrepp som förekom 1915, då 1 miljon människor beräknas ha blivit offer, finns det skildringar om en helt skoningslös grymhet. Frågor om hur regeringen ska förhålla sig till dessa massövergrepp är komplicerade, som vet, och innehåller folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter som man inte kan bortse från. Men vi har alla ett ansvar att dra lärdom av vår historia, precis som påpekar. Regeringen har när det gäller massövergreppen 1915 gett stöd till flera projekt som främjar kunskap och dialog. Självklart tog jag också upp denna fråga i mitt möte med den turkiske utrikesministern. 48 (KD): är tillträdande ordförande i , och jag tror att alla förstår att hon väljer sina ord när det gäller en känslig fråga som denna. måste jag säga att brott mot folkrätten måste kunna påtalas även av . Det handlar ju här om tusentals oskyldiga armenier som har fått sina liv slagna i spillror och tvingats fly områden där de har levt och brukat jorden i generationer. Då måste vi agera – dessa möjligheter får inte begränsas av ett tillfälligt ordförandeskap. Dessvärre är ju isolerat från omvärlden. EU saknar representation i regionen. Inga officiella besök genomförs, och detta är egentligen enbart av hänsyn till den azerbajdzjanska diktaturens högt uppskruvade retorik och direkt hotfulla agerande. Jag har själv besökt och kan konstatera att invånarna där, med stöd av , gör sitt bästa för att bygga upp ett demokratiskt samhälle med fungerande institutioner, trots isoleringen och trots de ständiga hoten från . Det är uppenbart, till slut, att det behövs ett väsentligt ökat engagemang från och framför allt från EU för att bistå armenierna och . Inom ramen för det östliga partnerskapet måste arbetet för en fredlig utveckling intensifieras parallellt med att befolkningen involveras och inflytande minimeras. Om detta hoppas jag att vi är överens, . Tack för debatten! 49 Utrikesminister (S): Vi välkomnar som sagt den vapenvila mellan och som trädde i kraft . Så här långt verkar den hålla. kommer att fortsätta att uppmana alla regionala aktörer att undvika handlingar som riskerar att äventyra vapenvilan. Det viktigaste nu är att striderna inte återupptas och att ansträngningarna för en hållbar fred kan fortsätta så att människor som lever i området kan komma närmare försoning. Som ordförande i kommer att fortsätta stödja dessa ansträngningar. Vi kommer att bibehålla våra nära kontakter med Minskgruppens samordförandeskap och andra aktörer. Jag delar interpellantens oro över agerande i dess närområde. Regeringen kommer att fortsätta att vara tydlig i sin kritik när det är påkallat. Vi kommer att fortsätta att vara engagerade i situationen för oppositionspolitiker, civilsamhällesaktörer, minoriteter och andra utsatta grupper. I våra kontakter med kommer regeringen fortsatt att kräva att folkrätten och mänskliga rättigheter respekteras. kommer att fortsätta att verka för att EU på lämpligt sätt använder de verktyg som vi har till vårt förfogande. Regeringen menar att det är genom dialog, inklusive tydlig kritik, som EU bäst kan påverka . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:120 om säkerhetspolitiska linje 50 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag kan förklara om formuleringen i totalförsvarspropositionen om att inte är med i någon militär allians numera även utgör regeringens säkerhetspolitiska linje. har också frågat hur jag avser att informera svenska myndigheter, och särskilt de svenska ambassaderna utomlands, kring den nya formuleringen. Avslutningsvis har frågat mig om jag anser att säkerhetspolitiska linje bör vara förankrad och framförhandlad med partier. säkerhetspolitiska linje, som den uttrycks i regeringsförklaringen och i regeringens utrikesdeklaration till , ligger fast. Det faktum att regeringen i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 konstaterar att inte är med i någon militär allians innebär ingen förändring i förhållande till innevarande försvarsbeslutsperiod. Samma formulering återfinns även i propositionen 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Låt mig vara tydlig: Den militära alliansfriheten tjänar väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. Det är ingen politisk riktning som den här regeringen kommer att förändra. Anslagen till det militära försvaret kommer –2025 att öka med . Det är den största ökningen . kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp drabbar ett annat land i eller i EU. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vi ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Information om totalförsvarspropositionen har på sedvanligt sätt och i enlighet med de rutiner som finns inom delgivits berörda, inklusive våra svenska utlandsmyndigheter. I ett osäkert omvärldsläge är en bred samsyn om svensk utrikes- och säkerhetspolitik en styrka. De omvärldsanalyser och säkerhetspolitiska bedömningar som Försvarsberedningen gör har stor betydelse för utformningen av inte bara det militära försvaret utan också för säkerhetspolitiken som helhet. Försvarsberedningens arbete har en bred partipolitisk förankring och utgör därmed ett viktigt underlag för utformningen av försvars- och säkerhetspolitiken. 51 (M): Tack, utrikesministern, för svaret på min interpellation! ska kammaren ta ställning till ett nytt försvarsbeslut. Det är egentligen slutet på en resa som började , när försvarsministern gav i uppdrag till Försvarsberedningen att ta fram ett nytt underlag till ett kommande försvarsbeslut. Försvarsberedningen är ju regeringens organ för att i samråd med oppositionen utforma den långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiken. Därför är det viktigt att värna Försvarsberedningen, både i form och i innehåll, om man vill hitta breda lösningar i riksdag. De politiska överenskommelser som ingås i Försvarsberedningen måste ju också honoreras och antas av regeringen om Försvarsberedningen verkligen ska få ett värde som forum för att hitta breda lösningar. Jag tror att det var många som uppskattade första framträdande på Folk och Försvar i , där hon tydligt deklarerade och ställde sig bakom Försvarsberedningens analys att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det gjorde inte hennes företrädare, vilket skapade en spricka mellan partier om vilken hotbildsnivå som är utsatt för, vilket i grunden är mycket allvarligt. Men om jag var positivt överraskad av framträdande i kan jag tyvärr inte säga samma sak om svaret på interpellationen, för jag uppfattar att det är motsägelsefullt. Å ena sidan nämns i försvarspropositionen, som omfattar 181 sidor, den militära alliansfriheten en gång, fru talman. Men det är faktiskt i referens till säkerhetspolitiska linje, inte till den svenska säkerhetspolitiska linjen. Där står det bara att inte är medlem av någon militär allians. Men i svar säger hon: ”Låt mig vara tydlig: Den militära alliansfriheten tjänar väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra .” Jag upplever att det finns två problem med den formuleringen, både i sak och i innehåll. För det första har den säkerhetspolitiska linjen inte varit framförhandlad i vare sig Försvarsberedningen eller mellan partier. Jag vill också påminna om att den linje som alliansregeringen hade faktiskt var framförhandlad i Försvarsberedningen. Det var försvarsberedning som införde den svenska solidaritetsförklaringen. För det andra, fru talman, råder det i sak ingen samsyn om att den militära alliansfriheten tjänar oss väl. Vår bedömning är tvärtom att den militära alliansfriheten inte tjänar väl, eftersom den skapar mer osäkerhet än säkerhet kring agerande, framför allt vid höjd beredskap och ytterst krig. Detta är vi, fru talman, inte heller ensamma om att tycka.