prot · H709139 · 2020-06-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Meddelande om återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer Talmannen meddelade att skulle återrapportering från informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer äga rum. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2020) 403 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Följande dokument anmäldes: med anledning av prop. 2019/20:181 Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset 2019/20:3629 av m.fl. (V) 2019/20:3630 av m.fl. (KD) 2019/20:3631 av m.fl. (SD) 2019/20:3632 av m.fl. (M) Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstående motioner skulle hänvisas till finansutskottet. § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 2019/20:FiU21 Vårändringsbudget 2019/20:FiU24 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2019 2019/20:FiU41 Anpassade regler för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor 2019/20:FiU44 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019 2019/20:FiU45 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015–2019 2019/20:FiU46 om 2019/20:FiU50 Ny associationsrätt för medlemsbanker 2019/20:FiU57 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () 2019/20:UbU23 Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad 2019/20:UbU21 om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse 2019/20:CU22 Större komplementbyggnader Kammaren beslutade kl. 9.31 på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då arbetsplenum skulle börja. Nordiskt och arktiskt samarbete § 5 Nordiskt och arktiskt samarbete betänkande 2019/20:UU14 Nordiskt och arktiskt samarbete (skr. 2019/20:90 och redog. 2019/20:NR1) 1 (SD): Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservation 1. debatterar vi utrikesutskottets betänkande om nordiskt och arktiskt samarbete – vår årliga debatt om samverkan i vår närmaste omgivning. Denna debatt är både angelägen och aktuell, kanske i särskilt hög grad. Vi vet att av de nordiska invånarna värdesätter nära nordiskt samarbete och att , alltså sex av tio, vill se det fördjupas och förstärkas ytterligare. regeringar har uttalat ambitionen att ska vara världens mest integrerade region. Det har vårats för . Jag och många med mig har talat om en renässans för det nordiska samarbetet, men jag får erkänna, herr talman, att hur vackert det nordiska ljuset än klär sommaren har det bromsats av en frostnatt som inte bara de svaga utan även de friska kan kalla höst. Under pandemins farsot har vi sorgligt nog bevittnat hur visionen om världens mest integrerade region kommit att blekna, just i den tid då den kanske behövs som mest. Nordiskt och arktiskt samarbete som region ska vara så sammansvetsad och samordnad som möjligt, men i stället har vi kunnat se otaliga stickspår och en situation där i många avseenden valt en diametralt motsatt strategi jämfört med våra grannländer och i hög grad ersatt politiskt ansvarstagande med tjänstemannastyre, vilket visat sig förödande. Detta har gjort att vi nu kan se ett visst mönster upprepa sig och att den nordiska passunionen dessvärre känns lika avlägsen som under migrationskrisen och framåt. Antalet dödsfall har i skjutit i höjden men har hållits på en låg nivå i våra grannländer så här långt, och detta gör nu att man sätter i karantän då portar sakta öppnas. Det kommer, herr talman, att behövas en rad åtgärder på såväl nationell som nordisk nivå, även nu när krisen pågått , inför eventuella kommande vågor och inte minst för framtida beredskap. Vi som verkar i det nordiska samarbetet är besjälade av begreppen nordisk nytta och erfarenhetsutbyte. Vi ska samverka där synergieffekterna är som bäst och utväxla erfarenheter där vi lär oss som mest. I det här fallet behöver vi lära av våra felsteg och inrätta inte bara en nationell kommission som granskar åtgärder och utfall av coronakrisen utan också en nordisk kommission som utvärderar åtgärder och deras konsekvenser i våra nordiska länder under denna historiska prövning. Betänkandet tar sin utgångspunkt som gått, även om ett visst fokus på den historiska situation som våra samhällen nu befinner sig i inte kan undgås, och i det faktum att med flera redan tidigare och inte minst drivit på för en förstärkt nordisk krisberedskap. Det handlar till exempel om leveranssäkerhet i försörjningen av medicin och sjukvårdsmateriel inom , särskilt under pandemier, vilket pekas ut i den nordiska krisberedskapsstrategi som antogs under generalsession här i . I ett vidare perspektiv handlar det om att utifrån erfarenheterna från de stora skogsbränderna den torra inventera och etablera resurser, till exempel en gemensam brandflygsflotta eller beredskapslager för vissa produkter, där den nordiska nyttan kan vara större och tydligare jämfört med ansvar på nationell, regional eller lokal nivå i de enskilda länderna. Vi anser därför att regeringen bör bejaka de initiativ som tagits av och som också går i linje med de yrkanden som återfinns i vår följdmotion till regeringens skrivelse, vilken vi behandlar. I vår årliga följdmotion om det nordiska samarbetet vill jag peka ut tre viktiga aspekter och avsluta med några kommentarer om . EU-utträde gör att de svensk-brittiska och nordisk-brittiska relationerna kan behöva hitta nya, fler och starkare former. Tillsammans har vi en lång historia av utbyte med , omfattande handel och mycket gamla historiska relationer till stora delar av det brittiska kungariket. En starkare och mer samordnad nordisk röst i EU blir allt viktigare, då alltmer makt har koncentrerats till unionen på bekostnad av de självständiga nationalstaterna. Då de nordiska länderna delar såväl samhällssystem som värderingar och landgränser har vi mycket att vinna på att samordna och koordinera oss såväl i arbetet på EU-nivå som i följderna efter EU-beslut, när det kommer till implementeringar av direktiv. Ett gemensamt nordiskt lagråd skulle också tjäna denna samverkan och lagstiftningsprocessen och gynna det proaktiva arbetet med att lösa onödiga gränshinder väl. Nordiskt och arktiskt samarbete Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Det nordiska kultursamarbetet utgör hörnstenen i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Kultursamarbetet återspeglar den grund av gemensamma värderingar som vi i de nordiska länderna står på. Den nordiska litteraturkanon som presenterades 2008 bidrog till både en ökad debatt och ett ökat intresse för den nordiska kulturen. Jag menar att den kan vara en språngbräda för samma argument som finns och som lyftes upp av min danska kollega i presidium, tidigare utbildnings- och kulturminister, , det vill säga behovet av att allt fler lär känna sin historia och sitt kollektiva minne. Man borde därför genom följa upp satsningen på den nordiska litteraturkanonen genom en nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film etcetera inom skol- och utbildningsväsendet. Att känna sitt kollektiva minne och ordna alla delar till ett sammanhängande helt har sällan varit viktigare än . När det gäller är fiske en traditionell och ofta viktig näring i alla våra nordiska länder. Fisket är så pass förknippat med flera av länder att det kan räknas som en i någon mån kulturbärande näring. Det finns frågor i skärningspunkten mellan ekonomi, kulturarv och miljö som är lika eller liknande mellan länderna och som skulle behöva ett systematiskt angreppssätt, inte minst eftersom de olika värdena och olika länder är sammanflätade. Vi ser att många fiskbestånd är hårt ansträngda . Vi hörde alldeles en dokumentär i om hur situationen ser ut för strömmingen på ostkusten men också hur torskbeståndet har utvecklats och hur allvarligt läget är för dem som verkar inom fisket. Det kan leda till att det inte kommer att kunna fiskas . Detta leder till att det traditionella kustfisket och därmed kulturarvet också utmanas. Genomtänkta strategier som har en helhetssyn och som omfattar alla de nordiska länderna och fiskets olika värden har i ljuset av detta en möjlighet att skapa synergieffekter mellan långsiktig näringsverksamhet, kulturarv och miljö. Vi menar att regeringen bör ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder och utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de harmonierar med varandra. Målsättningen bör vara att optimera den långsiktiga nyttan, säkerställa livskraftiga fiskbestånd och möjliggöra ett levande kustfiske. Att främja och stärka det nordiska fisket går också i linje med den strategiska prioritering som angivits om ett grönt . Det är miljöpolitik som gör skillnad. Avslutningsvis herr talman, välkomnar jag en ny reviderad Arktisstrategi, då den gamla har på nacken, och att regeringen aviserat att den tillkommande ska rymma försvars- och säkerhetspolitiska aspekter. Detta har saknats och kan inte längre undvikas i de geopolitiska aspekter som finns på området. 2 (V): Nordiskt och arktiskt samarbete Vi har enats om att ska vara världens mest integrerade region. Det är något som ger hopp och har stor potential när det gäller klimatlösningar och energifrågan, men också när det gäller sociala och rättsliga frågor. Men för att ett sådant samarbete ska funka och vara trovärdigt krävs gemensamma beslut och konkreta handlingar. Gränshindersfrågorna är prioriterade för det nordiska samarbetet. Tanken är att vi ska bli den mest sammansvetsade regionen i världen, där det är lätt att röra sig mellan länder och där vi lätt kan flytta från det ena nordiska landet till det andra utan administrativa hinder. Tyvärr har det nordiska samarbetet fått sig en törn i samband med coronakrisen. De framgångar som har nåtts i gränshindersfrågorna blev som bortblåsta. Gränser stängdes utan djupare samtal mellan länderna. Och öppnandet av gränserna har inte heller inneburit den samarbetsgrad vi hade velat ha när vi har ett så omfattande samarbete sinsemellan annars, detta trots det nordiska krisberedskapssamarbetet. Till viss del är det förståeligt, då de nordiska länderna inte har haft samma grad av beredskap inför en kris av denna storlek. Det är något som behöver diskuteras vidare, så att vi kan möta kriser . Vi har också sett en avsaknad av konsekvenstänk när gränserna har stängts. Det såg vi tydligt redan från början när våra gränsregioner drabbades hårt. Både handel och vård drabbades, men också vardagslivet för dem som bor där. Vid finska gränsen satte in gränsbevakare som inte har varit helt konsekventa med reglerna, och gränsbevakarna har fått stora befogenheter. Detta är bara ett av de problem som har skapats. bör enligt uppfattning verka för ett ökat samarbete i , bland annat kring hbtq-frågor. Samtliga nordiska länder har infört samkönade äktenskap. Det går framåt. Men vi behöver jobba mer i frågan, och det ska gälla alla. Därför föreslår vi från att förordningen om vissa internationella förhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap ska gälla för samkönade äktenskap och partnerskap. Förordningen bygger på en familjerättslig konvention mellan de nordiska länderna som förutsätter ömsesidighet. Eftersom alla de nordiska länderna numera tillåter samkönade äktenskap finns det inte längre några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar ska tillämpas på motsvarande sätt för samkönade äktenskap. Det handlar till exempel om diskriminerande gränshinder som gör att bland andra barn som tillkommit genom assisterad befruktning kan bli tvungna att adopteras av sina föräldrar vid en flytt mellan länderna. Så här kan vi inte ha det 2020. Därför väljer jag att yrka bifall till reservation 2. Vidare skulle jag vilja berätta lite grann om de förslag som Nordisk grön vänster, som är en partigrupp i där ingår, har lagt fram. I utskottet för tillväxt och utveckling i , där jag sitter tillsammans med min norska kamrat , har vi lagt fram ett förslag om nattåg i som blivit väl mottaget av utskottet. En av våra förhoppningar är att ska bli en förebild vad gäller att skydda miljön och kämpa mot den globala uppvärmningen. Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar allra mest till den globala uppvärmningen. Före coronapandemin stod flyget för 4–av de globala växthusgasutsläppen, där flygtrafiken var en av de snabbast växande utsläppskällorna. Enligt en studie av har utsläppen från flyget fördubblats i . Nordiskt och arktiskt samarbete Under pandemin har flygtrafiken i minskat . Utsläppen minskar, men av fel anledning. För att bevara de nordiska ländernas flygförbindelser har flera nordiska regeringar gått in med massiva stöd till flygbolagen. Det finns såklart behov av flygtransporter även . Men vi måste skapa en mer hållbar transportsektor som sträcker sig över coronatiderna. Det behövs strukturella förändringar för att utsläppen inte ska kliva upp till sina tidigare nivåer när krisen avtar. Ett annat förslag, förutom det om nattågen, är att man ska utreda gemensamma lösningar för att etablera en nordisk flygskatt. Att introducera en skatt på bränsle för flygresor inom skulle bli ett föredöme för EU och resten av världen. Vi menar att även om flygtransporterna lidit av pandemin finns det fortfarande belägg för att utreda en gemensam nordisk flygskatt. Alla nordiska länder har skatter på koldioxidutsläpp. Men skatt på flygbränsle har varit undantaget. Att beskatta bilbränsle men inte flygbränsle innebär en tydlig subvention av flygindustrin och kan inte vara i linje med ambitionen att man ska vara världsledande i kampen mot den globala uppvärmningen. Tyvärr valde utskottet att rösta ned förslaget. Trots det anser vi att det finns nordisk nytta i att finna ett samarbete i fråga om detta. När flygindustrin får enorma stödpaket för att klara sig ur krisen bör de vara kopplade till miljö- och klimatkrav för att bidra till den ekologiska omställningen. Korta inrikesflyg bör ersättas av tåg. Det är ett minimum för ett framtida samhälle. är det nämligen tid att ta itu med de strukturella lösningar som krävs för att bygga ett hållbart ekologiskt samhälle, och har vi chansen. Andra förslag som vi har lagt fram i /20 handlar om att stoppa adoptioner från diktaturer eller rättsosäkra länder, att fördjupa det nordiska samarbetet mot högerextremism och att ge ensamkommande asylsökande barn permanent uppehållstillstånd. Under dessa coronatider ser vi konsekvenser för denna grupp. Här i lever några av dessa ungdomar ute i skogen i tält. Ytterligare förslag som vi har lagt fram i handlar om att ta ställning mot the global gag rule, en regel i som förbjuder allt ekonomiskt stöd till internationella organisationer som utför eller ger remiss till abort, och bygga ett starkare nordiskt samarbete i det internationella arbetet för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Detta förslag vill jag passa på att lyfta fram lite extra i då vi vet att krisen har drabbat kvinnor och barn extra hårt, både nationellt och internationellt. Enligt forskningsinstitutet skulle till exempel en minskning i fråga om tillgång till vård under pandemin runt om i världen leda till att ca 49 miljoner kvinnor står utan tillgång till preventivmedel trots behov. Det skulle också leda till 15 miljoner oavsiktliga graviditeter och en ökning av osäkra aborter, födelsekomplikationer och död för kvinnor och nyfödda. Detta är en otroligt viktig fråga att jobba med nu under pandemins framfart. 3 (S): Nordiskt och arktiskt samarbete debatterar vi nordiskt och arktiskt samarbete. Jag vill först yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Som ordförande i utskottet för tillväxt och utveckling i i avser jag att belysa och reflektera över ett antal områden. Jag börjar med att ta avstamp i dagens situation kring covid-19. infördes passfrihet i , och 1958 togs de inre gränskontrollerna bort mellan de nordiska länderna. och anslöt 1965 respektive 1966. Passfriheten och borttagandet av de inre gränskontrollerna har tjänat väl. Detta har inneburit en öppen arbetsmarknad samt möjligheter att bo och verka som gränspendlare, studera i andra nordiska länder, turista med mera. Båda besluten syftade i allt väsentligt till att förebygga och motverka gränshinder. Jag är också representant i ministerrådets gränshinderråd. Det är ett spännande och intressant uppdrag som bottnar i att följa de grundläggande beslut som fattades för ett öppet som främjar rörlighet mellan och inom länderna med syftet att skapa välstånd och utbyte mellan nordbor. Covid-19-pandemin har dock satt gränshindersproblematiken i en ny och dessvärre smärtsam dager. Våra nordiska grannländer har stängt gränserna mot för att minska smittspridningen, som vi vet att det enligt den senaste informationen finns fler smittade till exempel i än i och att haft en större och mer omfattande spridning än . Våra danska vänner är tillåtna att resa in till , men endast svenskar med nödvändiga skäl får resa in till . Våra finska vänner håller stängd gräns för alla svenskar utom för dem som har en fastighet eller sommarstuga i . Den senaste spännande utvecklingen är den norska regeringens beslut att fortsätta att hålla gränsen stängd mot men tillåta norrmän att turista på . Vad jag vet är huvuddelen av övriga turister på från – under ett normalår, det vill säga. beslut visar dock på att covid-19-pandemin slår olika hårt i de olika regionerna. Därför blir stängda nationella gränser i det passfria ett trubbigt smittskyddsbeslut och ett synnerligen allvarligt ekonomiskt beslut för alla som är beroende av försörjning via gränspendling och gränshandel. Ifall det skulle skapas någon form av restriktioner eller riktlinjer i dessa trakter skulle jag föreslå att till exempel hela skulle ha egna restriktioner och riktlinjer och att och Trøndelag skulle ha sina egna restriktioner och riktlinjer. Även , och Innlandet skulle ha sina egna, över gränserna. Detta är kanske en liten men viktig observation . Här måste nu regeringarna med kraft lägga fokus på den deklaration som statsministrarna har utfäst om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030. Den nationalism som delvis fått fäste, inte minst via sociala medier och en hel del uppblåst skrämseljournalistik, leder i en helt motsatt riktning i relation till statsministrarnas utfästelse. Ett öppet är en förutsättning för en fortsatt utveckling av den framgångsrika nordiska modellen. Nordiskt och arktiskt samarbete I i allmänhet och i utskottet för tillväxt och utveckling i synnerhet har kravet på ett inrättande av ett ministerråd för transporter i varit ett hett och angeläget ämne. Jag vet inte hur många brev som skrivits till ministerrådet om detta krav. Senast har också ett enigt presidium i påpekat detta i skrift och muntligt. Transportministrarna och statsministrarna har varit relativt ointresserade sedan transportministerrådet togs bort 2005. Vid det senaste nordiska transportministermötet togs ett beslut om att tillsätta en arbetsgrupp för att reda ut ärendet och reflektera kring vilka frågor som kan lyftas i en konstellation som ett transportministerråd. Detta är i och för sig ett viktigt första steg, men det är långt ifrån ett faktum att det slutligen blir ett transportministerråd. Vi håller mycket noggrann koll på det här från . Anledningen till att det är så angeläget är, när vi nu talar om världens med hållbara och integrerade region 2030, att gränskryssande transportalternativ är en given förutsättning för att deklarationen ska kunna genomföras. Det finns 26–27 projekt för att främja gränskryssande trafik inom järnvägssektorn, både för persontransporter och för godstransporter. Här behövs nordisk samsyn och politisk vilja. Jag vill tacka den , som tillsammans med och Liberalerna kommit överens om att tillföra extra medel för att utöka nattågstrafiken i och till kontinenten. Jag vill nämna något om vätgas. Det pågår stora satsningar runt omkring i EU för att utveckla vätgasproduktionen som ett mycket väsentligt alternativ eller komplement till främst andra drivmedel. Vätgas är en energibärare, precis som elektricitet. Det betyder att vätgas inte är någon primär energikälla men kan användas för att lagra, transportera och tillhandahålla energi. Flexibiliteten är stor eftersom vätgas kan produceras ur alla typer av energikällor. sker det huvudsakligen från naturgas, men är det förnybar energi från till exempel sol, vind och biomassa som är de intressanta källorna. Man kan dock också få det ur el från kärnkraft. Utskottet för tillväxt och utveckling har enhälligt ställt sig bakom det socialdemokratiska medlemsförslaget att rekommenderar att undersöka på vilket sätt man kan främja användningen av vätgas på nordisk nivå genom att framställa en nordisk strategi för vätgas och utreda i vilken grad de nordiska länderna tillsammans kan utnyttja EU-finansiering i utbyggandet av nyttjandet av vätgas. Vi hoppas att ministerrådet nu tar stafettpinnen och följer upp detta. Slutligen, herr talman, vill jag säga något kort om . Vi socialdemokrater välkomnar att regeringen kommer att presentera en ny Arktisstrategi för . Som vi alla vet har den globala uppvärmningen en synnerligen stor inverkan på Arktisområdet. Detta påverkar levnadsförhållandena för de boende där men också förutsättningarna i de nordiska länderna. Det är bra att det blir en säkerhetspolitisk dimension i strategin. Det är angeläget att ha en position när stormakterna , och med ökat intresse noterar klimateffekterna i och flyttar fram positionerna för att säkerställa egna geopolitiska intressen när dessa möjligheter framkommer som en följd av uppvärmningen. Många vill komma åt naturresurser i , och det är väsentligt att i möjligaste mån vårda och bevara unika biologiska mångfald. Det är också viktigt att länderna med intressen i respekterar och värnar allt det som är unikt för . Som en följd av issmältningen kommer också nya farleder samt möjligheter för såväl gods- och krigsfartyg som turistfartyg att förflyttas mer flexibelt i . Det kommer att krävas en god samordning mellan alla länder och ett väl fungerade regelverk för att skapa en stabil fartygssäkerhet ur ett räddningsperspektiv. Det kommer också att krävas respekt mellan länderna för att förebygga eskalering och eventuella fartygsincidenter. 4 HANS (M): Nordiskt och arktiskt samarbete Herr talman och statsrådet! Det ser ut som en tanke att håller nordisk debatt just – den dag då flera länder bestämt att öppna upp gränserna mot varandra efter att de bryskt och utan koordination stängts för som reaktion på pandemin. Men för svenskarna är det fortsatt stängt. Visst finns möjligheter för arbetspendling, men i grunden är det stängt. Det är tillbommat, med gränser som inte kan passeras i , i , i , i och i . Låt oss säga som det är: Det är ett misslyckande. Det är ett misslyckande för den men också ett misslyckande för våra relationer här i . Vi håller traditionsenligt en debatt om nordiska och arktiska frågor, år . Utgångspunkten är den skrivelse som lämnats av delegation till och regeringens skrivelse om arbetet i . Det blir gärna lätt tillbakablickande – mot 2019. finns det all anledning att med utgångspunkt i det som varit speja mot det som ska komma. Jag har fått förtroendet att axla ordförandeposten i den svenska delegationen till . I den egenskapen kan jag reda nu tacka mina kolleger från alla partier för ett engagerat arbete. Vi uppskattar också mycket den klokhet och kunskap som finns i det sekretariat under ledning som vi har till vårt förfogande. , 2019, var intensivt, då och därmed ansvarade för – och väl genomförde – den 71:a sessionen vecka 44. Detta är någonting talmannen också kan ta med sig till alla medarbetare i .