prot · H709137 · 2020-06-11 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 6. 37 (C): Detta är ett coronabetänkande, får man väl säga. För ovanlighetens skull har utrikesutskottet inte skickat ärendet till övriga utskott för att inhämta yttranden. Den som läser och jämför kommer inte att finna andra utskotts uttalanden med anledning av den redovisning av EU-samarbetet som lades på bord av regeringen. ska få fortlöpande information från regeringen när det gäller EU-samarbetet, som vi nu behandlar tillsammans med en lång rad motioner, vilket har nämnts. Men, som sagt, har vi i samråd med övriga utskott kommit överens om att de inte behöver yttra sig över skrivelsen. Som flera talare har varit inne på handlar detta även om den covidverklighet som vi upplever här och 2020, även om detta egentligen är fråga om en tillbakablick på 2019, och 2019 handlade framför allt om brexit. Brexit gick då som en löpeld genom alla våra samtal, och frågan var hur slutligen skulle landa. Efter ett val landade man i ett skarpt brexitbeslut. deltog även i ett annat val, nämligen valet till ; 2019 var nämligen valår. Naturligtvis ledde det till att rätt mycket av EU:s, kommissionens och rådens arbete blev fångat av både väntan på och resultatet av val. Det tog för den nya kommissionen att komma på plats. Många väntade också då på resultatet. Det landade i en ny kommission som pekade ut fyra områden: skydda medborgarna och friheten, utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas, bygga ett klimatneutralt, grönt och rättvist samt främja intressen och värden globalt. Dessutom ska man fokusera på framtidsfrågor. var ett framgångsrikt avslut på många frihandelsavtal. Frihandel är det som har byggt EU:s ekonomiska bas. Det var välkommet att vi under den svenska kommissionärens ledning kunde ro flera av dessa avtal i land. I protektionismens smygande tidevarv efterfrågade många just frihandelsmöjligheter med EU som ett sätt att bygga ekonomisk utveckling och styrka för flera länder, inte bara för EU-länderna. Detta är och har varit viktigt för vår ekonomi. Handelsavtalen måste även leva upp till det vi säger. Ska vi handla med medborgarnas friheter för ögonen skickades fel signal när till exempel godkände och därmed gav EU möjlighet att fullfölja avtalet med . Detta frihandelsavtal var en felaktig signal. Det främjar inte vare sig EU:s eller värden och intressen globalt sett. Detta beklagar vi djupt. Här hade en möjlighet att påverka EU:s röst och göra den tydlig i den globala miljön. När man däremot nådde en överenskommelse om ett klimatneutralt EU 2050 var det naturligtvis en framgång genom att man ändå lyckades nå detta. Men många av oss hade önskat att man hade tidigarelagt målbilden och inte landat först . Det är dock ett steg i rätt riktning. EU är en dröm för många, för oss, om frihet, mänskliga rättigheter, demokrati och en rättsstat och om en union där människor verkligen får en chans att leva och förverkliga sina drömmar. Det är viktigt att vi håller i och säkrar att denna dröm får leva. Verksamheten i Europeiska unionen Detta innebär att vi måste utveckla EU:s förmåga att stå emot gränsöverskridande hot. Vi ser att det möjligen måste ske även om det innebär en breddning av EU:s uppgifter. Vi kommenterar det i en av våra reservationer, som jag dock inte yrkar bifall till här, fru talman. är i mångt och mycket en dröm för många. Det är ett freds- och frihetsprojekt. Detta är inte kravlöst, som vissa säger. Men det är bra att man nu har tagit steg för att stärka anslutningsprocessens fokus på demokrati, mänskliga rättigheter och de friheter som är grunden för EU. Detta är bra om än sent. Vi var ju inne på 2020 när dörren för Nordmakedonien och öppnades att ta steget att bli kandidatländer. är viktigt, både för EU och för oss alla, och det är viktigt att dessa länder precis som övriga länder i EU:s grannskap har möjlighet att bli medlemmar om de når upp till de krav som ställs. EU:s förutsättningar att hävda sina – våra – värden handlar också om huruvida EU självt förmår att leva upp till dem. Vi måste se att vi där har stora utmaningar internt i EU. Det var även synligt 2019. Vi såg det när gick hårt åt sin rättsstat, medierna och friheten. Det finns synlig opposition, men greppet har stärkts. Vi ser det med tragik när , som var ett av de länder som 2005 var föregångare i riktning mot demokrati, nu leder marschen bort från demokrati. Detta bekräftas i och med att konstaterar att inte längre har demokratisk status och inte längre lever upp till demokratin. och andra följer efter i detta. Efter att ha läst tal från högtidlighållandet av fick jag all anledning att fundera över vad det är man håller på med – vägen ut ur EU och bort från EU:s värden. Detta är såklart mycket oroande. Hur vi hanterar detta kommer att vara avgörande om vi med trovärdighet ska kunna hävda EU:s värden om frihet, mänskliga rättigheter, en fungerande rättsstat och demokrati. De riskerar att bli, och kanske redan är, en trojansk häst för andra intressen, såsom och . Vi har senast kunna se det då man blockerar transparensen vad gäller avtalet med om järnvägsutbyggnad i . Detta är mycket allvarligt. Det är viktigt att EU klarar av att stå upp och fortsätter ett artikel-7-förfarande med mera. Vi måste också framöver stå upp för värden gentemot och . har nämnts och tas upp i en reservation som jag vill uppmärksamma er på. Magnitskijfrågan är dock det jag avslutningsvis vill lyfta fram. Vi säger ja till en nationell sanktionslagstiftning och till en utredning som inte väntar på EU utan går före så att vi har möjlighet att vara en påtryckande kraft. Vi är det gärna tillsammans med nordiska och baltiska vänner eller med andra like-minded, men vi bör vara en påtryckare som går före. Vi är det gärna på EU-nivå, men det har tagit tid och därför vill vi gärna gå före. Jag vill yrka bifall till vår reservation 9 under punkt 5, fru talman. 38 (V): har aldrig varit så rikt och så ojämlikt. Ojämlikheten mellan dem som har och dem som inte har breder ut sig. Den breder ut sig såväl inom länder som mellan länder. EU:s svar på finanskrisen var ännu mer av den högerpolitik som hade skapat krisen. Bankerna räddades medan kostnaderna fick bäras av alla oss andra. Den växande ojämlikheten har skapat en grogrund för nationalister och rasister, som vill inskränka demokratin. Med högerns hjälp tar de makten i med en retorik och en politik som sparkar nedåt. Verksamheten i Europeiska unionen För är demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer inte förhandlingsbara. Regimer på flera håll i världen har börjat att begränsa det demokratiska utrymmet – särskilt civilsamhällets utrymme – både genom att inskränka möjligheterna att finansiera verksamheter och genom hot, våld och begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. Under coronapandemin har vi sett att denna utveckling har förstärkts ytterligare. Omfattningen är mycket oroväckande. Det är också oroväckande att stater verkar inspireras av varandra och ibland samarbeta i försöken att tysta obekväma röster. är på inget sätt undantaget, utan den oroväckande utvecklingen med krympande demokratiskt utrymme finns också här. En tydlig slutsats från de organisationer som granskar detta är att utvecklingen på flera områden faktiskt är värst i , även om det sker från bättre utgångsnivåer. menar att måste arbeta aktivt inom EU och i stort, till exempel i , för att vända denna negativa och oroväckande utveckling. Under tid vid makten har haft en oroande utveckling där man begränsat friheten för medier, universitet och civilsamhälle. Under coronapandemin har man till och med infört undantagstillstånd med i princip fullständig makt till Orbán. Detta undantagstillstånd har ännu inte tagits bort, även om det nu har meddelats ett datum för när man hävdar att man ska ta bort det. är ytterligare ett exempel. Lagändringar och begränsningar av demonstrationsrätten har presenterats, och Amnesty rapporterar om hur polis trakasserar demonstranter och försöker att hindra människor från att delta i protester. har även lokala parlament i över 80 städer och provinser antagit homofobiska resolutioner och upprättat så kallade hbtq-fria zoner. Även i har det styrande partiet, Lag och rättvisa, försökt att använda sig av coronapandemin för att stärka sin makt ytterligare genom att försöka hålla presidentval, trots pandemin och förbudet mot att hålla kampanjmöten. och pekas ofta, och med rätta, ut som de EU-stater som har den mest oroväckande utvecklingen, men de är långt ifrån ensamma. Fler EU-länder skulle kunna räknas upp där vi ser att utvecklingen nu går åt fel håll. grep den turkiska regimen tre parlamentariker – två och en från det socialdemokratiska . En av de gripna var den kända parlamentarikern , som –2019 blev känd för sin långa och kraftfulla hungerstrejk. Gripanden är ett av de sätt som den turkiska regimen använder sig av för att tysta kritiker. En annan person som hamnat i problem med den turkiska regimen är den unge kurden från . Trots att han borde ha getts uppehållstillstånd här i , likt hans familj, utvisades han mitt under pågående coronapandemi till . Där blev han en förstasidesnyhet och anklagad för terrorism. använder sig konsekvent av EU:s terrorstämpling av PKK som ett sätt att svartmåla kurder och alla som står upp för kurdernas rättigheter. Vi har ju också lärt oss att PKK inte är ett spår i ; det är farligare med moderater från . Verksamheten i Europeiska unionen Senast var det fyra socialdemokratiska riksdagsledamöter som hamnade i skottgluggen för de regimtrogna turkiska medierna. Alla dessa hade såklart kurdiskt ursprung. Man kan konstatera att det finns en stor systematik i den propaganda som kommer från turkiska statskontrollerade medier. har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare, men EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan ska säga upp det skamliga avtal som finns för att hindra flyktingar från att ta sig från till . har problemen blivit alltmer uppenbara. När den turkiska regimen hotade att skicka samtliga landets flyktingar till gränsen mot reagerade EU genom att till varje pris försöka hålla människor på flykt borta från . EU:s kritik mot är fortfarande försiktig, och flyktingarna hamnar i kläm i stormaktsspelet mellan och . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och att tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och mot inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . Jag anser därför att regeringen måste se till att EU bryter detta flyktingavtal . Just nu pågår en militärövning som heter Baltops i . Det är en marin militärövning för , och Nato. Totalt deltar 19 länder. Ett av dem är Natolandet . Trots att och EU har fördömt invasion i nordöstra och trots att EU har fördömt den turkiska marinens kränkningar av territorium i en segdragen kamp om naturgas och olja utanför ges militärt tillträde till och . Detta är vad Natonärmande kostar i praktiken. Vi tvingas att samarbeta även med dem som vi vill fördöma. Även om medlemskapsförhandlingarna med formellt inte är avbrutna framstår det som allt mindre troligt att kommer att bli EU-medlem. pågår ändå utvidgningen mot andra länder. För dessa länder har ansökningsprocessen förändrats . Som tidigare talare har varit inne på leder detta förhoppningsvis till en bättre process när det gäller utvidgningar. har flera länder med en historia av omfattande diskriminering och förföljelse av hbtq-personer ansökt om medlemskap i . Erfarenheterna från länder som har tagit sig in i unionen, som , och , visar att det inte räcker att ansökarländerna formellt uppfyller de lagmässiga kraven. Ansökarländerna behöver också visa ett engagemang för att arbeta mot diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck eller könskarakteristika. Alla kandidatländer som förhandlar om medlemskap i brottas med stora utmaningar när det gäller respekten för hbtq-personers rättigheter. Det gäller inte minst , som vi har varit inne på, där pride har stoppats , där transpersoner har mördats och där president vid upprepade tillfällen har gjort homofoba uttalanden. I har prideparader attackerats eller helt stoppats, och var fjärde hbtq-person i landet uppger sig ha blivit utsatt för våld på grund av sin sexualitet. Verksamheten i Europeiska unionen anser därför att de så kallade Köpenhamnskriterierna behöver skärpas när det gäller hbtq-personers rättigheter så att det uttryckligen framgår av kriterierna att ett land som diskriminerar hbtq-personer inte kan bli eller kan vara medlem i EU. presenterade sin gröna giv. Målsättningen är att ställa om EU:s politik till nettonollutsläpp och att den ekonomiska tillväxten frikopplas från resursförbrukning. Tanken är att ska bli världens första klimatneutrala världsdel. tycker att detta är en bra ambition. Det handlar faktiskt inte om något mindre än vår planets överlevnad. Vi i , den rikaste världsdelen, kan gå före och visa vägen. tar forskarnas och klimatrörelsens krav på allvar. Vi vet att om vi ska klara omställningen till ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle kan vi inte fortsätta som vanligt. Vi behöver göra stora, grundläggande förändringar, också i vår ekonomi. Därför bör den verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på vägen om minskade utsläpp till 2030 och nollutsläpp samt kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. Med ambitiösa mål blir det tydligt att vi måste utforma en ny politik och nya instrument – inte bara justera i marginalen. Europeiska investeringsbankens beslut att inte längre subventionera fossil energi är ett steg i rätt riktning. behövs en konkret handlingsplan för utfasning av miljö- och klimatskadliga EU-subventioner. Till exempel subventioneras europeiska flygresor med 300–, enligt EU:s egen miljöbyrå EEA. Den gröna given behöver innehålla ökade satsningar på jämlikhet och rättvisa. Samhällen som hänger ihop klarar stora utmaningar och förändringar bättre. Samhällen där orättvisor finns dras i stället isär, vilket är en grogrund för ökad nationalism och högerpopulism. En rättvis klimatomställning kräver därför specifika insatser i de kolregioner som finns i , men det kräver också en förändring av EU:s budgetramar och en ny ekonomisk politik. Detta kräver dessutom stora investeringar i tågförbindelser, förnybar energi, energieffektiviseringar och ett hållbart jordbruk. Vi måste också våga fokusera på de stora företagen. står de 100 största företagen för av världens samlade utsläpp. EU måste våga ifrågasätta och sätta stopp för de stora miljö- och klimatbovarna. Klimatpolitiken behöver genomsyra fler politikområden, som handel, jordbruk, energi och transporter. Alla beslut måste bidra till att minska utsläppen. Regeringen måste därför bland annat verka för att EU:s handelsavtal ska innehålla bindande miljö- och klimatklausuler, så att inga avtal tecknas med länder som inte skrivit under . Detta gäller till exempel det avtal med som just nu är under beredning. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 10. 39 (KD): Verksamheten i Europeiska unionen Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 4. Det europeiska samarbetet har ett väsentligt och händelserikt år bakom sig. kom att präglas av stora frågor som klimatet, migrations- och flyktingpolitiken och inte minst utträde ur unionen, för att bara nämna några exempel. fortsatte EU:s ekonomi att växa . Tack var arbetet med att effektivisera den inre marknaden kunde företagande och konkurrenskraft stärkas. blev även året då stödet för Europasamarbetet glädjande nog ökade i de flesta medlemsländer. I Europaparlamentsvalet var valdeltagandet det högsta . Därefter har en ny och mer jämställd kommission kommit på plats under ledning av kristdemokraten von der Leyen. Och har enats om en strategisk agenda , . I strategin finns det fyra prioriterade områden: att skydda medborgarna och friheterna, att utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas, att bygga ett klimatneutralt, grönt och rättvist och att främja intressen och värden globalt. Med denna inriktning kan rättsstaten och demokratin värnas som den inre marknaden, den gröna given och den gemensamma säkerhetspolitiken utvecklas. Det är en stark strategisk agenda väl i linje med prioriteringar för Europasamarbetet. När detta är sagt om 2019 ska det också sägas att 2020 innebär en helt ny situation för det europeiska samarbetet. Coronapandemin har fullständigt förändrat förutsättningarna när det gäller ekonomisk utveckling och välfärdsutveckling. Runt om i går framgångsrika företag omkull, arbetslösheten skenar och medlemsländer som har haft en positiv ekonomisk utveckling förvandlas till krisekonomier. Detta är en extraordinär situation – en historisk utmaning som leder till politiska påfrestningar och i grunden prövar hållfastheten i samarbetet och sammanhållningen inom unionen. I förhandlingarna om EU:s budgetram –2027 har vi kristdemokrater varit tydliga med att effektiviseringar och omprioriteringar inom en redan omfattande budget är nödvändiga. Vi har också varit tydliga med att den återhämtningsfond för som just nu diskuteras inte får bygga på passivt mottagande av bidrag. När det gäller både budgeten och återhämtningsfonden är ekonomiskt ansvarstagande grundläggande. Kraftigt höjda medlemsavgifter och EU-skatt är inte vägen framåt. vet vi att EU:s existens i grunden bygger på solidaritet, att den som har räcker ut en hjälpande hand till den som inte har. Som varma Europavänner värnar vi detta. Vi värnar samhörigheten och gemensamheten, och vi inser att utan förhandlingar och utan dialog finns det inget Europasamarbete. Från svensk sida måste vi därför verka för konstruktiva kompromisser vad gäller både långtidsbudgeten och återhämtningsfonden – kompromisser som inte bortser från vare sig det ekonomiska ansvarstagandet eller solidariteten. När EU fick 2012 framhölls unionens stabiliserande roll, som bidragit till att omforma huvuddelen av från en krigets till en fredens kontinent. I Nobelkommitténs prismotivering heter det att EU:s viktigaste framgång är att samarbetet har bidragit till försoning, demokrati och mänskliga rättigheter. Verksamheten i Europeiska unionen Det finns skäl att påminna om EU:s historiska betydelse, inte minst i orostider när den liberala demokratin ifrågasätts, när människovärdet förringas och när islamism och antisemitism hotar det öppna samhället. Politik handlar i grunden om ideologi och om människovärde. För innebär det att vi lyfter fram betydelsen av personlig frihet i kombination med socialt ansvarstagande och solidaritet med de mest utsatta, med andra ord de värderingar som utgjort grunden för den europeiska värdegemenskapen. EU behöver lyfta fram detta. EU behöver ett ledarskap som ser den djupa betydelsen av försoning mellan nationer och folk och som agerar för en gemenskap inte enbart byggd på ekonomiska faktorer. Detta är väsentligt, inte minst i relation till omvärlden. Oavsett om det gäller kriget i , diktaturerna i och , det utmanande eller den globala förföljelsen av kristna har EU en möjlighet att göra skillnad. arbetar för ett EU som talar med en röst i utrikespolitiken och alltid prioriterar människovärde och mänskliga rättigheter. Därför välkomnar vi en större andel majoritetsbeslut i utrikespolitiken. Vi står helhjärtat bakom en europeisk Magnitskijlagstiftning, och vi stöder en utvidgning av EU när förutsättningarna finns. Närmast handlar det om Nordmakedonien och . är ett starkt, effektivt och solidariskt EU-samarbete helt centralt – ett nära samarbete med respekt för olikheter. 40 (V) replik: Man skulle kunna tro att jag, precis som vanligt, reagerade på någonting som sa. Men kammarkansliet reagerade på att jag yrkade bifall till en moderat reservation. Därför ska jag rätta mig och yrka bifall till reservation nr 12, som är reservation. Tack, , för ett intressant inlägg! Jag återkommer någon annan gång. 41 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 9, som är en gemensam reservation från Liberalerna och angående en svensk så kallad Magnitskijlag. står nu mitt i en enorm och historisk kris, givetvis till följd av covid-19-pandemin. Den läggs på något sätt ovanpå följderna av tidigare kriser och problem, strukturella problem och så vidare, i många medlemsstater. Därtill har vi brexitproblematiken, ett mer instabilt världsläge, en ökad inhemsk polarisering med en växande populism och mycket annat. Den här debatten är egentligen tillbakablickande. Det är ju något märkligt att vi diskuterar vad som hände i Europeiska unionen . Det kan vi förstås göra, men jag vill nog ändå vika större delen av min talartid till att tala om framtiden. Jag är liberal, och jag är en mycket varm Europavän. Jag började engagera mig politiskt för att skulle bli medlem i Europeiska unionen. Mitt första politiska möte var ett möte på ett så kallat ja-centrum under kampanjen för ett svenskt EU-medlemskap 1994. Det är nödvändigt att det europeiska samarbetet blir starkare och att det fördjupas. blir tyvärr alltmer marginaliserat eftersom vi aktivt har valt att ställa oss utanför viktiga delar i Europasamarbetet. Verksamheten i Europeiska unionen EU-samarbetet är nödvändigt för att vi ska kunna stå starka och skydda vår frihet och vår demokrati mot destruktiva diktaturer som och . Det är också nödvändigt med ett starkt EU för att driva på arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter och för en regelbaserad världsordning där vi löser saker multilateralt i globala avtal om klimat och mycket annat. Ett starkt EU är nödvändigt även för liberaler och andra progressiva i länder som och och på andra håll där högerradikalismen växer. Likaså är ett starkt EU nödvändigt för en fungerande inre marknad med mer harmonisering, starkare konkurrenskraft och ökad tillväxt. Den fragmentisering och polarisering som präglar såväl som stora delar av den globala geopolitiken innebär ett bakslag för världen av historiska mått. Ovanpå allt detta kommer pandemin som givetvis förändrar situationen och hela spelplanen dramatiskt med nu nästan 200 000 döda EU-medborgare, och tiotals miljoner jobb hotas. I det perspektivet krävs en ökad europeisk solidaritet både mellan invånare och mellan medlemsstaterna. Det krävs resoluta både kortsiktiga och långsiktiga insatser för att i praktiken förhindra statskollaps i flera länder i . Det betyder att frågor om långtidsbudget, återhämtningspaket, eventuell upplåning, egna medel, och så vidare nu står högst på agendan och kommer i ett delvis nytt ljus till följd av detta. har här valt en ekonomiskt restriktiv linje som man driver så in absurdum att vi snart är helt ensamma om den. Det finns anledning att rikta kritik mot detta. Den attityd nu visar gentemot andra EU-länder kommer att marginalisera oss ytterligare i Europasamarbetet. Efter brexit finns inte heller att alliera sig med och ibland luta sig mot. Det är en annan maktbalans i , mer koncentrerad än tidigare kring och . Det är också de länderna som ser de realiteter som råder i en rad krisande ekonomier och är beredda att ta ansvar för detta. En enig riksdag, förutom Liberalerna, har valt att bara ska delta i Europasamarbetet halvvägs och på halvfart. Jag tycker att det är djupt beklagligt, fru talman. Avslutningsvis har Liberalerna ytterligare en reservation i betänkandet. Jag avstår från att yrka bifall till den för att sedan vinna tid under voteringen. Den gäller utvecklingen i . Det har kommit till en punkt där man nu måste formellt avbryta anslutningsprocessen med . har AKP-partiet och Recep styrt i 17 ½ år. De första tre fyra åren skedde reformer, vilket också banade väg för en förbättrad relation med Europeiska unionen. Verksamheten i Europeiska unionen har praktiskt taget inte genomfört några reformer. Det ledde fram till att man nu inte får öppna vissa kapitel i anslutningsprocessen. Sedan kom en rad år av stagnation, ökad kontroll av invånarna i , starkare politiskt förtryck, arresteringar och kontroll över medier.