prot · H80932 · 2020-11-10 00:00:00 — Där är vi inte riktigt , som jag ser det. 80 Statsrådet (S): Trots tonen i början kan jag konstatera att vi verkar vara eniga om det mesta. tycker att den ordning vi har i ellagen är bra. Då får och nätägaren reda ut sin konflikt på egen hand. Regeringen har tagit ett gemensamt initiativ med andra som gör att alla skånska företags kända kapacitet och expansionsbehov garanteras. har röstat emot detta i kammaren. säger sig vara för förslaget. Det återstår att se hur det blir när vi nästa gång går till omröstning i kammaren – om det blir en omröstning . Till dess utgör de partier som röstade emot förslaget naturligtvis den största oron för . Det är ju de som kan släcka ned möjligheten till expansion. Jag vill även påminna om att vi har de största elöverskotten någonsin i svensk historia. Vi exporterar lika mycket el som tre fjärdedelar av hela elkonsumtion. Även den kallaste vinterdagen i och med det största kapacitetsutnyttjandet exporterar vi el. Vi importerar el också. Det är en del av en fri marknad som gynnar svenska konsumenter, och jag tror att även är positiva till det. Det är såklart rimligt att en skånsk riksdagsledamot lyfter upp skånska frågor i . Det stöder jag. Men jag konstaterar också att i bästa fall kommer upp till samma nivå som regeringens när det gäller åtgärder som kan garantera elförsörjning . I sämsta fall är det och som släcker ljuset för företags expansionsmöjligheter. 81 (M): Jag kan tänka mig att jag även hade kunnat stå i denna talarstol om det var som var i samma läge som . är det inte så, utan det gäller . Och jag råkar bo där. Nej, , du kan inte lägga orden i munnen på mig och säga att vi är helt överens och att vi delar samma uppfattning, för det gör vi inte. Det finns mycket mer att diskutera vad gäller denna fråga. Hur stora satsningar man än säger att man gör – det säger man i varje fråga – handlar detta om en långvarig eftersläpning som gjort att vi nu sitter fast där vi gör. Interpellationssvaret innehåller positiva delar, och man säger sig vilja göra saker och ting. Vi får väl utvärdera krispaketet objektivt. Det är viktigt att veta om rätt saker har blivit gjorda, att de blir gjorda där och då och att saker och ting har gjorts snabbt för att komma på plats. Men vad kan vi lära av det här för morgondagen? , Pågen, Polykemi, med flera måste få elkapacitet, och våra kommuner måste kunna bygga och ansluta internationellt. Allt måste fungera och kunna utvecklas. Det är viktigt att få analyser och lägesbilder för framtiden. Det kräver att regeringen tittar på de beslut som tagits och vad som gäller framåt. Jag ser att ni är på väg att göra det, men skynda gärna på! Ta fram rapporter! Det varnades tidigare för , och . Det kan bli ett läge där vi sitter fast. Då gäller det att kunna göra rätt saker och vara förberedda. Det krävs även utredning. Myndigheter måste ges i uppdrag att titta på frågan om det går att betala för kapacitet och användning av effekt. Sist men inte minst: Med tanke på denna diskussion, som jag hade velat säga mer om, vilket jag inte har möjlighet att göra i det här anförandet, skulle jag vilja be statsrådet att i slutanförandet verkligen ta sig an oron i och ge lite mer besked från regeringen. Vi får inte hamna i ett läge där vi har gott om el men inte har det det smäller. 82 Statsrådet (S): Jag tar absolut eventuell oro i på allvar. Men den måste också grundas i faktiska förhållanden. När vi presenterade ett gemensamt initiativ som garanterar kapaciteten framåt röstade nej. frågar om rätt saker blir gjorda med det här initiativet. Det vet vi bara om ställer sig bakom det. Om och andra partier vidhåller sitt nej vet vi att ingen av de här sakerna blir gjorda. Då blir det ingen fjärrvärme i , inga flexmarknader, ingen övergång till svensk biogas etcetera. Ska man ta den här oron på allvar är steg ett att vidta de åtgärder som krävs för att garantera kapaciteten. Regeringen har gjort sin del. är det upp till och de andra partierna att göra sin del. Där måste man nog bestämma sig för vilken fot man ska stå på. Jag har redogjort för ett antal saker som regeringen gör förutom det gemensamma initiativet. Jag kan berätta om några till. Vi har gett uppdrag till bland annat landshövding och länsstyrelse, som har skrivit en rapport över vilka åtgärder som ökar kapaciteten. Det uppdraget fick även fyra andra landshövdingar, som också har rapporterat tillbaka till regeringen. Vi har tagit fram en nätkapacitetsutredning som ska halvera byggtiden för en del viktiga ledningar och kapa den med för andra ledningar. Vi i regeringen vidtar alltså ett antal åtgärder – inte för att vi skulle ha kapacitetsbrist eller elbrist , utan för att vi ska expandera och elektrifiera för att klara klimatutmaningen och ett expanderande näringsliv. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:91 om techjättarna och elnätet 83 Statsrådet (S): när jag menar att gränsen är uppnådd för hur mycket dessa bolag bör få av våra skattepengar indirekt och direkt hur jag menar att kapacitetsbristen i elnätet bör hanteras då dessa techjättar och deras etableringar kommer att sätta ännu större press på ett redan ansträngt elnät om jag bedömer att etableringen av techjättarna och placeringen av serverhallarna kan medföra att det uppstår elbrist som hämmar etableringen av andra företag i områden samt vilka åtgärder jag i så fall vidtar. Till att börja med kan jag konstatera att har historiskt stora elöverskott. Jag är glad för att vi varit framgångsrika med att locka till oss industri till , såsom Northvolt, Facebook och Google. Jag är medveten om att det finns platser i där elnätens kapacitet inte klarar av anslutning av nya industrier; där krävs nätförstärkningar. Datacenterbranschen är en elintensiv bransch som agerar i internationell konkurrens. Ett stöd genom en nedsättning av energiskatten på el bedöms därför som rimligt. bör skatteutgifter, i enlighet med de skattepolitiska riktlinjerna, omprövas regelbundet. I råder anslutningsskyldighet av nya förbrukare för nätföretagen. Nätföretagen har dock rätt att neka anslutning om det inte finns kapacitet i nätet. Det är således en dialog mellan anslutande part och nätföretag. Om de inte kan komma överens prövas frågan i slutändan av . kan ingen aktör förvänta sig att det alltid och överallt ska finnas utrymme för att ansluta nya stora elförbrukare till elnätet. Eftersom elnäten i slutänden bekostas av användarna skulle ett sådant elnät bli orimligt dyrt för konsumenter och industri. Regeringen och nätföretagen i och tog gemensamt ett initiativ för att säkerställa kapaciteten i och på både kort och lång sikt. Regeringen uppdrog åt att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa kapaciteten i andra delar av . Uppdraget överlämnades till regeringen . Regeringen kommer att analysera förslagen i syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder samt att tillkommande kunder får el inom rimlig tid. Slutligen vill jag också passa på att nämna att genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , jämfört med . 84 (V): Energiminister konstaterar att har historiskt stora elöverskott men att det finns områden i där elnätskapaciteten inte klarar av anslutning av nya industrier utan att det görs nätförstärkningar. Det är precis det som de journalister på som har gjort den här undersökningen pekar på; man har gett tillstånd att bygga energislukande serverhallar i områden där det råder brist på nätkapacitet. I artiklarna nämns även att Amazon redovisat hur stora tillgångar deras serverhallar kräver. De behöver bygga stora dieselgeneratorer som motsvarar förbrukningen i händelse av strömavbrott. Är det hit kundernas miljoner ska gå, och i utbyte mot vad? Vi vet att detta inte genererar den mängd jobb som man tänkt sig. Vi vet också att en del av dessa företag är skadliga både för näringslivsutvecklingen och för arbetares rättigheter. Jag noterar att ministern inte nämner Amazon i sitt svar. Det är viktigt att inte backa upp sådana företag, till skillnad från , ett företag som bidrar till omställningen. Är detta vägen framåt – att ge tillstånd till energislukande företag i områden där det råder kapacitetsbrist? 85 Statsrådet (S): Det är en fråga som inte lätt låter sig besvaras med ett ja eller ett nej. Skälet till det är att vi i grunden har anslutningsskyldighet i . Om ett företag ansöker om kapacitet ska det företaget också få kapacitet om sådan finns. diskuterar nu i enlighet med det uppdrag den fick av regeringen huruvida man ska utvidga den anslutningsskyldigheten, så att nätföretag dessutom ska få köpa upp kapacitet på marknaden. På det stora hela välkomnar jag att man väljer att förlägga serverhallar till , speciellt om vi kan styra det på så sätt att de lägger sig i de delar av där vi har stor överkapacitet vad gäller både nät och eleffekt. Serverhallar är ju en strömslukande näringsgren. kan erbjuda i princip helt fossilfri el och i väldigt hög grad förnybar el. Då är det också rimligt att de här företagen väljer att lägga sig i ett land som – eller i något av våra skandinaviska grannländer, som också har väldigt goda tillgångar till förnybar energi. Jag välkomnar dem till . Vi ger dem samma konkurrensvillkor i som andra företag som använder väldigt mycket el. Men vi ska också ställa krav på dem. De ska hålla en hög miljöstandard, använda värmen i fjärrvärmenätet, så att vi kan hjälpa till att minska behovet av bioenergi i fjärrvärmenätet, samt skapa reservkraftsmarknader, stödtjänstmarknader, så att den reservkraft som finns kan användas på nätet i övrigt. Naturligtvis ska deras reservkraft bli förnybar, precis som all annan reservkraft i . Jag berättade tidigare om det gemensamma initiativet, där vi bytte fossil olja mot bioolja och fossilgas till biogas. Det vill vi naturligtvis att hela den svenska industrin ska göra. 86 (V): Det kräver kanske ett mer konkret arbete och en förändring för att få dessa företag att ansluta sig till områden där vi har kapacitet. På så sätt riskerar vi inte andra företag som inte har den möjligheten. Minister nämner också att genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Men än en gång är det medborgarna som får betala i slutänden. Investering är bra, och utveckling behövs. Vi vet att digitaliseringen och omställningen till förnybar energi kommer att kräva mycket mer. Men det är investeringar som borde gynna oss alla och inte några få. Det är resurser vi inte ser igen när avreglering i grunden är ett systemfel. Jag kan också konstatera att svaret från minister lämnar mindre företags etablering i händerna på marknaden, trots att vi vet hur mycket små och medelstora företag bidrar med. De siffrorna är annorlunda jämfört med techjättarnas. 87 Statsrådet (S): Inte bara små företag är lämnade till marknaden utan även stora företag. I grunden har vi en fri marknad där elnätsägarna har en anslutningsskyldighet. efterfrågar mer styrning och samordning av var företagen etablerar sig. Där kan jag bara hålla med. Där har vi mer att göra. Det ska vi också se till att göra så att vi både kan attrahera serverhallar och se till att de hamnar på platser i elnätet där det finns ledig kapacitet. 88 (V): Det är ingen hemlighet att vill se en återreglering av elnätet. Det steg som regeringen tar är för att lappa ihop ett icke-fungerande system som inte är hållbart i längden. I princip innebär det att vi måste muta elnätsbolagen med konsumenternas pengar, alltså dina och mina pengar, för att få dem att ens investera och underhålla ordentligt. Avregleringen har egentligen betytt att staten står för de stora kostnaderna tillsammans med konsumenterna. Vinnarna är elnätsföretagen. I stället borde vi få betala mindre, och nätet borde förstatligas. Att förstatliga skulle ge oss friheten att kunna planera utefter behov och framtida utveckling. sätter också små och medelstora företag först. Om statligt stöd ska utgå ska det gå till dessa i första hand. Det är de små och medelstora företagen som skapar jobb och driver utvecklingen framåt. Därför ska inte stora techjättar få installera var de vill, utan utrymmet ska ges där det finns möjlighet att täcka behoven. Avregleringen är egentligen en flopp för konsumenter, framtida planering, underhåll och anställningstryggheten. 89 Statsrådet (S): menar att det är i de små och medelstora företagen som jobben och värdet skapas. Själv är jag nog så marxistisk att jag menar att det är arbete som skapar allt värde oavsett i vilken organisationsform det görs. Vi subventionerar varken små eller stora företag. Vi har en nedsättning av skatten på elintensiv industri. När det gäller elnätet, oavsett vilken organisationsform man tycker att det ska bedrivas i, har vi sjunkande elnätspriser i , till gagn för konsumenter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:97 om skolans arbete mot extremism och radikalisering 90 Utbildningsminister (S): har frågat mig när regeringen kommer att presentera nya initiativ för att förstärka skolans arbete i frågor kring extremism och radikalisering. har även frågat mig om regeringen planerar att ge i uppdrag att ta fram en modell för hur det kan samverka med polisen och i syfte att förbättra såväl de nationella som de lokala rutinerna i arbetet mot våldsbejakande extremism. Slutligen har frågat hur regeringen avser att stärka skyddet för skolans personal. Jag ser mycket allvarligt på det bestialiska lärarmord som har inträffat i och har framfört det till den franska utbildningsministern. Det ska inte finnas något som helst utrymme för extremism i skolan, och lärare ska känna sig trygga och ha hela samhällets stöd när de tar upp frågor som grundläggande fri- och rättigheter. Skolans arbete mot extremism börjar i skolans demokratiuppdrag. Eleverna ska lära sig om demokrati och mänskliga rättigheter. Grundläggande demokratiska värderingar och respekten för mänskliga rättigheter ska genomsyra skolans lärmiljö. Målet är att eleverna ska utveckla förmågor för att själva aktivt verka i demokratin. Att tillsammans med elever diskutera yttrandefrihetens betydelse för demokratin och det ansvar som friheten också rymmer är betydelsefulla inslag i detta arbete. Det är viktigt att lärarna inte backar för de svåra samtalen. För att motverka extremism och radikalisering är det bättre att kontroversiella frågor kommer upp i klassrummet under ledning av utbildade lärare än att unga prövar demokratins gränser och extrema åsikter i slutna forum bortom skolans möjligheter att påverka. Här fyller skolan en viktig roll i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, en roll som förutsätter att lärare får goda förutsättningar av rektorer och huvudmän. och bland annat vid erbjuder skolväsendet stöd i dessa frågor. har också haft i uppdrag av regeringen att utreda vilken roll skolväsendet har i arbetet mot våldsbejakande extremism. gör liksom och bedömningen att skolans främsta roll är att bland annat stärka elever i kritisk reflektion och källkritik för att de ska stå emot våldsbejakande budskap, konspirationer och falska nyheter. Dessutom ska all personal i skolan som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa anmäla det till socialnämnden. Radikalisering och koppling till extremism kan för personal i skolan utgöra skäl att göra en anmälan. Det är sedan som har uppdraget att, om det behövs, utreda misstanken och erbjuda stöd och insatser. Regeringen har vidare inrättat ett nationellt center mot våldsbejakande extremism, CVE, inom . CVE har bland annat till uppgift att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och ge behovsanpassat stöd till olika aktörer som i sin verksamhet hanterar dessa frågor. Personal inom skolväsendet är en målgrupp för verksamheten. Alla former av hot och våld mot lärare och övrig skolpersonal är fullständigt oacceptabelt. I propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning aviserade regeringen att det behövs en fortsatt analys av vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. tillsatte därför regeringen en utredning som ska ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås på bästa sätt. Uppdraget ska redovisas . I sammanhanget bör även nämnas att regeringen har givit och uppdraget att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga. I uppdraget ingår att rikta särskilda insatser mot riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden och fokus mot strukturer för samverkan som fungerar , håller hög kvalitet och utgår från alla barns och ungas behov. Regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att stärka skolans arbete mot extremism och radikalisering. 91 (L): Tack, utbildningsministern, för svaret på min interpellation, som jag ställde efter de fruktansvärda attackerna i , som drabbade både och ! Det var bland annat en historielärare som blev bestialiskt mördad av radikala våldsbejakande islamister. Den våldsbejakande islamistiska extremismen utgör om inte den enda miljö så en av de miljöer som främst hotar vår demokrati. Vi har stora bekymmer med inhemsk extremism i vårt lokalsamhälle. Det har bekräftats av bland annat Säkerhetspolisen. Det är tusentals personer som har räknats upp i de våldsbejakande miljöerna, från högerextremism till radikal islamism. Det här förpliktar. Ett av de områden som vi försöker lyfta upp särskilt är skolans viktiga roll. Alla brukar tala om att om man ska arbeta förebyggande – inte bara brottsförebyggande utan inte minst också när det gäller demokratiska värderingar och det demokratiska uppdraget – är det ytterst skolan och lärarna som har detta viktiga uppdrag. Jag blev, fru talman, förvånad över att svaret kom så snabbt. Men när jag hade läst igenom svaren på mina frågor anser jag i efterhand att det är väldigt mycket hopplockat av vad som har varit på gång, men det är inte så mycket nytt. En av mina frågor, fru talman, gällde vilka nya initiativ statsrådet och regeringen avser att vidta för att förstärka arbetet mot radikalisering och extremism. Något sådant svar får jag tyvärr inte. Det hänvisas till ett tidigare skolverksuppdrag. Men det återrapporterades , och man var själv inne på några av de frågor jag var inne på: Om man ska förstärka och förbättra vårt arbete gentemot rektorer, skolledare, huvudmän och lärare som möter många av de här svåra frågeställningarna i klassrummet måste man, alltså , och polisen, få ett mycket tydligare uppdrag från statsmakterna och regeringen. Och det har man inte fått, vad jag har förstått. Det hänvisas också till en utredning, som visserligen är jätteviktig, när det gäller samhällsnyttiga funktioner. Men den är inte relevant för den här debatten över huvud taget, för ingenstans i det 13-sidiga kommittédirektivet omnämns skolan, lärarna eller utbildningen. Det är i stället fokus på andra viktiga yrkeskategorier i samhället. Den här debatten och den här interpellationen handlar om hur jag som rektor eller, än vanligare, som lärare ska agera när en elev helt plötsligt hux flux börjar förneka Förintelsen och att den har inträffat. Eller vad gör jag om en elev helt plötsligt blir radikal och börjar citera ? Det är ett konkret exempel jag hör om när jag är ute och diskuterar de här frågorna på skolor men också med de myndigheter som berörs av problemområdet. Avslutningsvis: Det hänvisas också till uppdraget kring och . Men, fru talman, det har inte heller bäring på mina frågor kring våldsbejakande extremism. Projektet är avslutat, och slutredovisningen ska komma till regeringen. Men där är fokus elevhälsan, psykisk ohälsa och hedersproblematik. Det är viktiga områden i sig, men detta är inget svar på det som Liberalernas efterfrågar när det gäller hur , som har problem med radikalisering och inhemsk extremism, ska stärka lärarnas arbete för att förebygga och förhindra detta. 92 Utbildningsminister (S): klagar på att jag i mitt svar redogör för väldigt mycket som har gjorts på det här området. Det är en kritik som är mycket lätt att bära. Det här är ett område där flera initiativ har tagits. Jag har, som jag markerade i mitt svar till , lämnat dörren helt öppen för att mer kan behöva göras. Men jag tyckte nästan att själv var inne på det som åtminstone enligt min bedömning är det absolut viktigaste. Hur många handlingsplaner och hur många verksamhetsinsatser vi än beslutar om, hur mycket extra pengar vi än ger och hur mycket återrapporteringskrav vi än ställer på myndigheterna kommer ändå det riktigt viktiga, , alltid att vara det som sker i klassrummet – i mötet mellan läraren och eleven. Våra lärare har en svår uppgift men också en väldigt viktig uppgift. Precis som sa finns det ett antal väldigt allvarliga hot mot vårt samhälle som Säkerhetspolisen redovisar. Det kan handla om islamism, och det kan handla om högerradikala rörelser. Jag tror att vi är överens om att det absolut bästa vi kan göra i är att se till att våra ungdomar vaccineras mot radikalisering och extremism och mot den typ av brottsliga rörelser som finns i närheten av de här åsikterna. Och var sker denna vaccinering bättre än i skolan, i klassrummet, hos en lärare som är utbildad, som har tid, som har resurser, som har sin skolledning i ryggen och som har hela samhället i ryggen? Det ska vara en lärare som också får en sådan kompetensutveckling och en sådan utveckling i sitt yrke att hen orkar med och klarar av att ta de här mycket svåra samtalen. Forskningen visar att när radikala åsikter uttrycks i ett klassrum – åsikter som går på tvärs mot skolans värdegrund och åsikter som går på tvärs mot det som vi i vårt demokratiska samhälle vill att ungdomarna ska växa upp och utvecklas till – är det lättaste en lärare kan göra, en lärare som inte har tiden eller resurserna och som inte har stödet från skolledningen, att låtsas att man inte hörde. Det näst lättaste är att helt enkelt köra ut eleven. Det svåraste, men det som forskningen visar ger allra störst effekt, är att ta ett samtal med en elev i en miljö som kanske till och med är hotfull. Detta arbete förtjänar den allra största respekt. Jag vill i min gärning se till att lärarna får stöd, resurser och tid i form av kompetensutveckling, i form av samhällets uttalade och tydliga stöd och i form av skolledningar som ställer upp på dem när de gör det här. Det är lärarnas kanske viktigaste uppdrag, och vi ska se till att de får det stöd de behöver. Därför, fru talman, är jag också lite stolt över att den politik som vi står för är en politik som så tydligt fokuserar på att ge läraren stöd att utföra sitt arbete i klassrummet. Det är mycket, mycket viktigare än hur många handlingsplaner som helst. 93 (L): Fru talman och statsrådet! Jag kan inte ta ansvar för att regeringen i svaret på mina tre frågor hänvisar till tidigare arbeten och avslutade projekt och beslut. Det ansvaret får statsrådet ta och ta ansvar för sitt svar. Jag är kritisk mot dessa hänvisningar, för de är inte direkt relevanta och svarar inte mot de krav på åtgärder som Liberalerna har ställt på regeringen när det gäller att vi behöver växla upp och bli bättre. Det handlar inte om någon ytterligare handlingsplan, utan har i sin rekommendation 2018 till regeringen sagt: Vi vill gärna arbeta, och vi ser ett behov av att förbättra vårt arbete tillsammans med och . Men , när det har gått och vi är , har de ännu inte fått ett sådant uppdrag. Det pågår inget sådant uppdrag mellan , och . Det hänvisas också i svaret, fru talman, till Center mot våldsbejakande extremism.