prot · H70987 · 2020-03-17 00:00:00 — Den dag vi får ett förslag om skärpta regler för beställaransvaret är jag den förste att vara med och vilja påverka, så att vi får en skrivning om det. 19 Infrastrukturminister (S): Jag tackar i så fall för stödet om vi lägger fram ett förslag om skärpt beställaransvar. Men låt oss konstatera att när vi har haft moderatledda regeringar, vilket har sagt sig föredra, har det inte kommit några förslag om skärpt beställaransvar, klampning, sanktionsavgifter eller andra insatser för att stärka yrkestrafiken, skapa ordning och reda och öka kontrollverksamheten. Med en fortsatt socialdemokratiskt ledd regering kommer vi naturligtvis att fortsätta arbeta med att få ordning och reda på de svenska vägarna, skjuta till mer resurser till polisen, öka kontrollmöjligheterna och inte minst se till att vi får ett bättre underlag för att se om vi kan sanktionsväxla även när det gäller beställaransvaret. 20 (SD): var detta före min tid i , men om jag inte missminner mig alldeles fullständigt var det ett enigt trafikutskott som hade lagt fram ett förslag om klampning. Jag må ha fel där, men jag vill minnas att det var på det viset. I så fall var det samtliga partier i utskottet som lade fram det förslaget – bland mycket annat. Jag tycker att det är viktigt att vi sätter fokus på den här frågan , för detta slår undan benen för seriösa företagare. Vi får också en näringskedja för annan kriminell verksamhet om vi inte sätter stopp för dem som ligger och kör olagligt i vårt land. Det är en omfattande verksamhet. Detta finns det polisrapporter om. Jag har själv varit aktiv gentemot polisen i de här frågorna. Vi ser också kopplingar till annan kriminell verksamhet. Så länge man inte går in från statsmakten och försöker göra någonting åt detta kommer det att fortgå. Det är synnerligen beklämmande att vi inte har kommit längre . När jag började på 2010 var detta en av de första frågor som jag började jobba med. kan vi inte komma åt de beställare som försörjer den här typen av verksamhet. Det måste bli en ändring på detta. 21 Infrastrukturminister (S): Det må vara ett enigt trafikutskott, men med en moderatledd regering kom det inte ett enda förslag. Det var först efter regeringsskiftet som vi kunde driva igenom förslag om klampning, sanktionsavgifter, beställaransvar, ökade kontroller och särskilda öronmärkta resurser för cabotagekontroller. Det spelar roll vilka som regerar. Det spelar också roll vilka partier som ger stöd när man bildar regering. Utgångspunkten är att det med en socialdemokratiskt ledd regering kommer till stånd insatser för att få ordning och reda på vägarna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:358 om 22 Infrastrukturminister (S): Per Åsling har frågat mig på vilket sätt jag kommer att se till att –är tillgänglig för godstrafik med systemtåg till och från och inte bara som omledning vid extraordinära händelser såsom stopp i trafiken eller att Försvarsmakten behöver den. Regeringen har tidigare angett att bör fortsätta att utreda framtida funktion i den av regeringen utpekade bristanalysen. Jag utgår från att beaktar alla relevanta frågor i detta utredningsarbete. När det gäller tillämpning och beslut enligt järnvägsförordningen är det ansvar. Vid en upplåtelse övertar nyttjanderättshavaren ansvaret för att underhålla den upplåtna delen och för de investeringar som behövs för nyttjandet samt ansvaret som infrastrukturförvaltare. 23 PER ÅSLING (C): Jag tackar infrastrukturminister för svaret. Låt mig börja med att dra en liten historik om . Den kom att byggas upp med start . kom sedermera att läggas ned i den tappning som den drivits i genom att dåvarande regering beslutade att avveckla . Ett arbete startades då bland inlandets kommuner; man gick ihop och bildade en ekonomisk förening som äger det driftsbolag, , som driver banan. Jag tycker att det har varit ett förtjänstfullt arbete. Man har från inlandskommunernas sida visat prov på entreprenörskap och jävlaranamma. Man har också visat att det finns ett behov av att finns kvar och utvecklas. har sedermera stärkt verksamheten allteftersom. har i mångt och mycket underhållits och är i betydligt bättre skick nu än när man tog över. Men mycket återstår. Det råder kapacitetsbrist i landet. Så sent som sa generaldirektören för att det är kapacitetsbrist på våra järnvägar. Då tycker jag att det är viktigt att nyttja den potential som finns i . Den skulle kunna vara en effektiv och väl fungerande infrastrukturlänk från norr till söder. Dess kapacitet skulle kunna öka stambanornas . Den ger också en bra redundans för Norra stambanan och Ostkustbanan. Men det är då viktigt att den också får de förutsättningar som är angelägna. Anledningen till att vi står här är ett beslut av . har lämnat in en ansökan om att få nyttja den bandel vi talar om. Det är fråga om ensamrätt till nyttjande av bandelen av . Det är klart att man kan tycka att det är mer än märkligt att ger en exklusivitet på den här bandelen. Det är inte bra. har till regeringen överklagat beslutet som gäller överlåtelse. behöver de stambanorna för sin fortsatta utveckling och upprustning. Man behöver möjlighet att nyttja de tvärbanor som finns, och den allra viktigaste är just –. I ljuset av det beslut som har fattat måste det väl ändå anses märkligt att man ger en annan part exklusivitet. Håller inte ministern med mig om det? 24 Infrastrukturminister (S): Vi gör historiska satsningar på järnvägen i . Det är 700 miljarder totalt i infrastruktur. En väldigt stor del handlar om att renovera, reparera och bygga nytt i det svenska järnvägssystemet. Det är av underinvesteringar där vi under tidigare borgerliga regeringar valde att inte satsa på att bygga ut järnvägen. Trots att trafiken ökade och att fler företag ville skicka gods med tåg gjordes inte nödvändiga upprustningar. Därför är det viktigt att vi nu gör den största järnvägssatsningen i modern tid. I norra har regionerna där varit tydliga med sina prioriteringar. Det var vägledande när regeringen valde att prioritera en satsning, vilken var viktig, på Norrbotniabanan. Den kunde för övrigt nästan ha varit byggd nu om det inte var så att den borgerliga regeringen lyfte ut Norrbotniabanan som en nationell satsning. I nationell plan som vi tog fram var Norrbotniabanan med. Det handlar om Ostkustbanan, och inte minst Mittbanan, med en förhoppning om en elektrifiering på norska sidan av Meråkersbanan. Det arbetar vi med norrmännen om. Naturligtvis är det viktiga järnvägssatsningar som görs. I det sammanhanget var inte prioriterad av tidigare regeringar. Från vår regerings sida valde vi att lyfta in som en viktig del i det man kallar bristanalys. får uppdraget att titta på funktion. Den kan vara väldigt viktig för både besöksnäring och ur redundanssynpunkt. Det finns ett starkt engagemang som jag verkligen uppskattar hos kommunerna längs . Därför finns ett uppdrag hos att just utreda framtida funktion. Sedan gäller det själva beslutat om den sträcka vi nu talar om. Vi ska komma ihåg att det är en sträcka som inte har varit använd . Den har alltså stått utan trafik . Det beslutet är någonting som äger ansvar att ta. Det fråntar inte det övergripande uppdraget att utreda framtida funktion. Jag kommer naturligtvis att följa den diskussionen väldigt noga för att titta på hur vi fortsatt kan stärka hela det svenska järnvägssystemet. Vi behöver både ökad redundans och ökad järnvägstrafik, inte minst för att klara klimatmålen. 25 PER ÅSLING (C): Låt mig notera att vi nu måste titta framåt, . Beslutet om ursprungliga nedläggning, som kom att rivas upp på grund av ett starkt arbete från inlandskommuner, fattades av en socialdemokratisk regering. Jag är också medveten om att regeringar därefter av olika färg har gjort satsningar. Mer hade kunnat önskas. Men är vi där vi är, och då måste vi titta framåt. Min point, och den fråga som jag avslutade mitt förra inlägg med att lyfta för infrastrukturministern, är följande. Det måste ändå vara rimligt om har fått ett uppdrag av regeringen att utreda att gör det förutsättningslöst och att man inte går in och fattar beslut under arbetets gång som innebär att en viktig tvärbana i form av –upplåts åt en annan operatör, byggbolag eller vad vi nu vill kalla . menar att ska ha exklusivitet i ett läge där har anmält intresse att få ett nyttjande av banan och att ta ett ansvar för den liksom man gör för huvudbanan. Det är viktigt att regeringen är tydlig här. Överklagandet gör att frågan hamnar på regeringens bord. Det är bra att så blir fallet. är hela svenska inlandets bana. Det är en bana som går strategiskt från och ned till i ett område där dessutom en väldigt stor del av vår skogstillgång finns. Det finns därför anledning att sätta in frågan i perspektivet energiomställning, hållbarhet och gröna energislag. Därför är det också angeläget att se till att framtid kan garanteras och att dess utveckling får bästa möjliga förutsättningar. Jag har noterat att har identifierat att utredning om framtida funktion, som låg till grund för styrelsens beslut att avveckla den del som går från till , har upprättats på ett sätt som inte är sakligt, öppet eller opartiskt. Därför tycker jag att det förefaller principiellt olämpligt att myndigheten som har banavgifter som inkomstkälla utreder projekt som kan komma att innebära att banavgifter i stället tillfaller en annan infrastrukturförvaltare. Eftersom frågan nu ligger på regeringens bord vore det intressant att höra: Hur ställer sig regeringen till att en annan opartisk utredare får ta över utredningsuppdraget? 26 Infrastrukturminister (S): Tack, Per Åsling, för engagemanget! Jag delar engagemanget när det gäller både järnvägens framtid och vikten av att ta vara på det starka engagemanget för . Jag tror också att ledamoten är väl bekant med att jag som statsråd inte kan, inte bör och inte får kommentera hur myndigheten handlagt ett enskilt ärende, särskilt inte om det skulle visa sig att det blir överklagat och då hamnar på regeringens bord. Det vore inte lämpligt. Av det skälet har jag påpekat i interpellationssvaret att har i uppdrag att utreda framtida funktion i den av regeringen utpekade bristanalysen. Jag betonar också att , precis som många andra delar av järnvägen i norra , är viktig. I ett läge där vi inte minst inom ramen för januariavtalet har pekat ut vikten av att göra fortsatta satsningar på järnväg, såväl nya stambanor som järnväg i norra , är det viktigt att vi fortsätter att arbeta med att se hur delar av det svenska järnvägsnätet kan utvecklas. Jag kan som sagt inte kommentera delar i hur som myndighet internt har berett ett ärende. Det vore inte lämpligt i det här sammanhanget. 27 PER ÅSLING (C): Jag är väl medveten om att infrastrukturministern inte kan gå in och kommentera vad myndigheten, i det här fallet , har tyckt och gjort. Min fråga gällde mer generellt. Är det rimligt att en myndighet som har en verksamhet som till delar finansieras av banavgifter utreder när den andra aktören, i det här fallet , också har att finansiera sin verksamhet till stora delar via banavgifter? Det är viktigt och angeläget att vi kan ta en sådan här diskussion och tala om denna järnvägs framtid som är så strategisk och viktig för hela landet. För mig ringer alla varningsklockor när en aktör typ går in och ansöker om att få exklusivitet beviljad. Jag tycker att det är viktigt att vi i det fortsatta arbetet lyfter och Ibaps arbete med att utveckla hela banan och att utveckla tvärbanor. Det handlar om att kunna vara en viktig resurs för transporter i och transporter från norra till . Det handlar om redundans i förhållande till Norra stambanan, övre stambanan och Ostkustbanan, som alla har ett hårt tryck och där det emellanåt blir stopp. Där har en viktig funktion. Jag tycker också att det är viktigt att vi i det fortsatta arbetet lyfter in andra tvärbanor som ligger för fäfot och som skulle kunna spela en viktig roll i ett framtida utvecklat järnvägssystem i landet. 28 Infrastrukturminister (S): Jag tackar återigen för engagemanget. Som jag inledde med är det viktigt med en fortsatt stark utveckling av svensk järnvägstrafik. I de regionala prioriteringar som har funnits inför nationell plan har framför allt Norrbotniabanan, Ostkustbanan, , Mittbanan och andra sträckor pekats ut. Det har också regeringen fullföljt genom att göra stora investeringar. Om vi kommer att fortsätta regera eller samarbeta i den konstellation vi har är jag nog övertygad om att det kommer att bli fortsatta satsningar på att stärka svensk järnväg. Det är viktigt. Jag tycker dock också att man ska ha respekt för det faktum att det nu finns en kommersiell aktör som är beredd att göra investeringar i en sträcka som har varit nedlagd . Jag kan ha respekt för, i de vägval som finns, att det också varit en faktor man har räknat med. Men återigen: Jag noterar hur agerar. Jag har varit tydlig med att vi har ett uppdrag hos att utreda hela funktion. Det får vara min utgångspunkt . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:364 om rätt att cykla mot enkelriktat 29 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ett moderniserat regelverk för cykling mot enkelriktat ska införas. Regeringen har genomfört flera åtgärder för att främja en ökad och säker cykling. En nationell cykelstrategi har tagits fram, som den första i sitt slag, vilket har lett till ett flertal åtgärder för att främja cykling. Ett nationellt cykelcentrum, som är ett för forskning och utveckling om cykling, har lanserats. Regeringen har även genom de ökade satsningarna på infrastruktur i den nationella planen möjliggjort stora cykelsatsningar. Det är viktigt att kontinuerligt följa hur rådande regelverk fungerar i olika kommuner och att vid behov överväga förändringar. Regeringen vill se en ökad och säker cykling i . Jag följer den frågan noga. 30 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min interpellation, men jag måste säga att det var ett mycket knapphändigt svar. Det känns inte som att infrastrukturministern tycker att det är särskilt viktigt att göra det lättare att cykla mer i . Jag trodde faktiskt att vi var överens om den saken. Visst är det bra att regeringen har en cykelstrategi, att ett cykelcentrum och har tagits fram och att ministern talar sig varm för forskning och utveckling för att främja ökat cyklande. Men väldigt mycket mer behöver göras. Det hade varit bra ifall vi hade haft tydliga målsättningar som var kvantifierbara så att man kunde följa upp cykelstrategin, så att vi verkligen kunde se att det blir som man vill, nämligen att fler människor använder cykeln för att ta sig till skolan och till arbetet. Att cykla är ju väldigt bra av många skäl. Det är klimatsmart. Det blir inga utsläpp. Det är bra för folkhälsan. Det blir inga lokala utsläpp i våra städer och så vidare. Ska vi få fler människor att cykla behöver vi inte bara en bra cykelstrategi. Vi behöver också investera mer pengar i att bygga ut cykelinfrastrukturen. Jag tycker att det är otillfredsställande att vi bara lägger av de nationella investeringarna för ny infrastruktur på att bygga ut cykelbanor och cykelvägar. Men det finns också annat som kan göras som faktiskt inte kostar så mycket men som har visat sig vara väldigt effektivt för att göra det lättare för människor att cykla säkert och snabbt. har man här i skyltat om vissa gator, ungefär 450 gator, så att man tillåter cykling mot enkelriktat. Där det passar har man gjort det dubbelriktat för cyklister. Man har skyltat tydligt så att bilister, cyklister och fotgängare är medvetna om detta. Man har också utvärderat reformen, och man konstaterar att detta har underlättat för cykling. Detta har också gjort det säkrare för alla trafikanter. I och med att man kan cykla på gator där man tidigare inte kunde cykla undviker cyklister mer trafikerade gator. Människor anpassar sig också till den nya skyltningen. Bilister kör försiktigare etcetera. Det har egentligen bara varit plus, skulle jag säga, med initiativ att låta cyklister cykla mot enkelriktat på vissa gator där det passar. Dessvärre underkände Transportstyrelsen reform. måste alla skyltar tas ned, och man kommer inte längre att ha dubbelriktade gator för cyklister. Det är väldigt olyckligt, skulle jag säga. Här skulle infrastrukturministern kunna ingripa. Infrastrukturministern skulle kunna ge ett uppdrag till Transportstyrelsen att främja ökad cykling. Infrastrukturministern skulle kunna ändra i Transportstyrelsens föreskrifter så att man kan tillåta cykling mot enkelriktat, förutsatt att det skyltas väl. Man gör det på många andra ställen i . Jag förstår inte varför det ska vara så svårt att tillåta det här i . 31 Infrastrukturminister (S): Det är tillåtet i . Det är inte så bara på andra håll i . Det är till och med så att det fungerar i , i , i och i . Problemet är att man just i kom på idén att sätta upp olagliga skyltar. Transportstyrelsen har att följa den lagstiftning som bland annat , som riksdagsledamot, har ställt sig bakom, och man konstaterar att det gjorde inte var lagligt. Det är naturligtvis upp till kommuninvånarna och de ansvariga i att avgöra om man vill pröva olaglig verksamhet och sätta upp skyltar som inte fungerar, men man kanske först, innan man implementerar nya system, bör ta reda på lagligheten i det man genomför. Jag tycker att det är viktigt att vi har goda möjligheter för cykling. Jag ser bra exempel på att man med skyltar märkta ”motortrafik förbjuden” eller andra typer av skyltar öppnar för möjligheten att också cykla i andra riktningen. Det frigör ytor. Det skyddar cyklister från att kanske trafikera andra trafikerade vägar. Det kan vara bra för att främja cyklingen. Jag tror ärligt inte att och jag har olika uppfattningar i fråga om detta. Skulle det visa sig – det kan jag vara tydlig med – att det är nödvändigt att ändra lagstiftningen för att främja cykling ytterligare är jag naturligtvis beredd att pröva det. Men jag konstaterar att vi har väl fungerande lösningar i andra städer. Det man gjorde i var däremot inte lagligt. Transportstyrelsen har i uppdrag, som myndighet, att se till att den lagstiftning som beslutat om faktiskt fullföljs. Jag tror inte att utgångspunkten för cykling, om den ska vara säker, är en försöksverksamhet eller att man prövar nya egna idéer som man hittar på. Det handlar i stället om att noggrant planera för att de cyklister som ska cykla fram genom städerna i en förbättrad mobilitet kan göra det säkert. Jag tror att det är viktigt att man ständigt beaktar ett säkert perspektiv, vare sig vi talar om hur man implementerar elsparkcyklar som mobilitetsinstrument i städerna eller öppnar upp för cykling. Vi har nämligen sett en ökning av antalet oskyddade trafikanter som skadas, och hur väl och jag än vill främja ökad mobilitet i städerna med elsparkcyklar, cyklar eller elcyklar måste vi också se till att det sker på ett säkert sätt. Det kommer att vara utgångspunkten när regeringen framöver ska gå vidare utifrån de etappmål som vi förstärkt på trafiksäkerhetsområdet. Jag uppskattar att det finns en uppfinningsrikedom i många städer, men jag tror också att utgångspunkten och det medborgarna förväntar sig är att de vägledningar och skyltar som sätts upp också är lagliga. 32 (V): Det är visserligen som infrastrukturministern säger: I många andra städer, inte minst runt om i , tillåts cykling mot enkelriktat. Man använder sig av lite olika former av skyltning i det här avseendet. Jag tycker att det vore bra om vi kunde vara överens om att använda oss av den skyltning som är tydligast för trafikanterna och som får bäst efterlevnad. använde sig av skylten C3 – förbud mot motorfordon, tror jag att den kallas – och efterlevnaden var inte alls bra. Det var stor förvirring, och människor bröt helt enkelt mot den skyltningen. Man förstod inte riktigt. Det blev också osäkert för cyklisterna. när man skyltar med skylten C1, förbud mot infart med fordon och en liten tilläggstavla där det står ”gäller ej cykel” har det blivit väldigt mycket tydligare för alla trafikanter. Det har varit väldigt uppskattat, och de dubbelriktade cykelgatorna används av väldigt många cyklister i . Då tycker jag att det är olyckligt, och det känns nästan lite grann som paragrafrytteri, när en myndighet slår ned på en så uppskattad och framgångsrik reform som det här har varit i . Det är alltså 450 gator som har dubbelriktats för cyklister. Skyltningen används även i andra europeiska städer, så jag tycker att det känns som om man här i och i fallet gör en väldigt snäv tolkning av våra bestämmelser. Det är dock uppenbart att vår myndighet nu har gjort den här tolkningen, och då ligger bollen hos oss att berätta för myndigheten att här blev det fel. Ministern och regeringen kan ju ändra i förordningar och föreskrifter till våra myndigheter, så ministern skulle alltså kunna ändra i föreskrifterna till Transportstyrelsen så att och andra kommuner som använder skyltningen C1 kan fortsätta att använda den skyltning som de själva tycker fungerar bäst för trafikanterna i den staden. Jag vill därför återigen fråga ministern om han är beredd att ta en dialog med och sedan återkomma till Transportstyrelsen med instruktioner som möjliggör den mest effektiva skyltningen så att vi kan tillåta dubbelriktade gator för cyklister där det passar. 33 Infrastrukturminister (S): Det blir lite anmärkningsvärt när trafikutskottets ordförande säger att det är paragrafrytteri när Transportstyrelsen följer den lag han själv har varit med att besluta om. Vi ska vara lite aktsamma. Det är myndigheterna som har att fullfölja, och jag tror att vi i väldigt många sammanhang tycker att det är bra att våra myndigheter ser till att vi följer de lagar, regler och förordningar som vi är överens om. Vi kan inte ha en utveckling där kommuner hittar på egna experiment som ibland må vara vällovliga men som också kan skapa osäkerhet och otrygghet i trafiken. Vi har ändå en ordning i där vi försöker att ha en nationell likriktning och regler. Vi ser också att man i många andra svenska städer uppnår och hittar lösningar där man kan färdas i båda riktningarna även vid enkelriktad trafik. Låt oss därför först och främst konstatera att det är viktigt att följa de regler vi har och inte sätta upp skyltar som faktiskt är olagliga. Det hoppas jag att vill understryka. Jag tror att kommunmedborgarna förväntar sig någonting bättre. Den andra delen är själva grundutgångspunkten: Ja, vi ska främja säker cykling. Det är viktigt. Om det skulle visa sig att det behövs en förändring är jag givetvis beredd att medverka till detta på samma sätt som jag har medverkat till och varit med och beslutat om att vi har en cykelstrategi och ett nationellt cykelcentrum och att vi på många andra sätt främjar cyklingen. Det har jag varit tydlig med. Vi tog fram en nationell plan där cykling fanns med även med stora statliga resurser och inte bara som ett kommunalt ansvar. Det är den förflyttningen som , jag och många fler faktiskt har bidragit till: att cykling inte längre bara är en lokal utan en nationell fråga. Det är en klimatfråga och en mobilitetsfråga. Det är viktigt att utforma och utveckla en nationell cykelpolitik, och då är det desto viktigare att vi tar vara på entusiasmen och kreativiteten i våra städer. ska vi vara noga med att det ska ske så att man också följer de lagar och riktlinjer som finns. Låt oss arbeta tillsammans med att hitta fler vägar för att främja cyklar, elcyklar, elsparkcyklar och andra fordon som främjar mobiliteten i städerna. Det är bra för klimatet, det är bra för hälsan och det är bra även för mobiliteten. Där tror jag att vi kan enas. 34 (V): Vad bra att ministern vill främja ökad cykling! Det är precis vad vi i vill, och det är därför vi vill anslå mer pengar till utbyggd cykelinfrastruktur. Det är därför vi vill ha konkreta, tidsatta och kvantifierbara mål i cykelstrategin. Det är också därför vi vill trimma det som vi redan har.