prot · H80944 · 2020-12-01 00:00:00 — Den etiopiska regeringens linje är att kriget är slut. Mycket talar dock för att de etniska konflikterna kommer att fortgå. TPLF kommer med stor sannolikhet att återgå till gerillakrigföring, likt före deras maktövertagande 1991. Risken är också stor att andra aktörer på , såsom och Sydsudan, dras in i konflikten. har tio gånger fler invånare än . Det är näst folkrikaste land. Tigrayregionen är förhållandevis liten med 6 miljoner i invånare men har historiskt haft mycket makt och en stark ställning i landet. Jag har inte ställt denna interpellation till utrikesministern för att någon av oss ska ta ställning för den ena eller andra sidan av konflikten, utan för att belysa och diskutera vad kan göra för det etiopiska folket. Det etniska våldet har ökat kraftigt, och risken för nya våldsamheter är stor. Flera händelser av mord och våld har förekommit. De ansvariga för dessa brott måste utredas och ställas inför rätta. Det sker inte just . I medierna kan vi läsa att oron är stor hos dem som bor och arbetar i en region där de tillhör en minoritet. De etniska konfliktlinjerna i politiken riskerar att förstärka våldet och försämra situationen. Det är i detta läge som och omvärlden måste steppa upp. Risken är att den etiopiska regeringen, med Abiy i spetsen, som inte är vald genom fria och rättvisa val, förlänger undantagstillståndet och ytterligare skjuter upp de planerade valen. Risken är att myndigheterna fortsätter med nedstängning av internet och telefoni. Det har varit vanligt förekommande . Risken är att oliktänkande, journalister och politiker på nytt fängslas utan rättegångar och att det demokratiska utrymme som vidgades när Abiy tillträdde kommer att krympa på nytt. Den humanitära situationen, särskilt i Tigray, är nu svår. Internationellt bistånd måste kanaliseras för att stödja det etiopiska folket. Tusentals personer tros ha dödats under de senaste tre veckornas strider i Tigray, och över 43 000 människor har flytt över gränsen till . FN bedömer att 1,1 miljoner etiopier kommer att behöva hjälp till följd av konflikten. Utrikesministern får gärna svara på hur hon ser på Abiy som premiärminister och vad hennes budskap till den etiopiska utrikesministern var när de talades vid på telefon. Det vore också intressant att höra vad utrikesministern anser att kan göra. Vi har en ambassad i och har haft långvariga kontakter med , som 1954 faktiskt var det första land som gav bistånd till. 31 Utrikesminister (S): Som just sa har en långvarig relation till och starka mellanfolkliga band. Det avspeglas också i det stora intresse för som finns här i . Jag har löpande fört en dialog med flera av ledamöter om den demokratiska utvecklingen i och de utmaningar som detta medför. I samtal med etiopiska företrädare har konsekvent betonat vikten av att upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Jag och UD har också nära kontakter med den etiopiska diasporan i . Jag delar helt och fullt oron över händelseutvecklingen i Tigray och de förödande konsekvenser vi ser i såväl som regionen i stort. frågade mig om mitt samtal med min etiopiske kollega . Jag framhöll just detta. Vi hade ett mycket rättframt samtal om den allvarliga situationen i Tigray och dess verkningar. Jag uppmanade till fredliga lösningar. Jag underströk att humanitärt stöd måste nå de avskurna områdena. Jag betonade också att etniskt våld, kränkningar och trakasserier måste upphöra. Parterna i konflikten har ett stort ansvar för att respektera den internationella humanitära rättens krav och skydda de civila från krigets följder. Vi ser också alarmerande rapporter om övergrepp från andra delar av landet. Alla typer av övergrepp mot och kränkningar av mänskliga rättigheter eller övergrepp mot civilbefolkningen är oacceptabla, oavsett vem som begår dem. Jag uttryckte också oro över att det etniska våldet ska öka i andra delar av landet när federala styrkor omgrupperas till Tigray. fokuserar nu tillsammans med EU, FN, AU och andra internationella aktörer på att stötta initiativ till fredliga lösningar. Vi ser Afrikanska unionen som en nyckelaktör, och vi stöttar deras arbete. Genom sitt ordförandeskap i AU kan ha möjlighet att göra skillnad. Jag kommer därför att prata med utrikesminister om utvecklingen. I morse hade jag också ett längre samtal med min utrikesministerkollega från , . Regeringen fortsätter alltså att följa utvecklingen mycket noga och står redo att bistå på alla sätt vi kan. 32 (V): Det är glädjande att höra att utrikesministern har varit i samtal med den eritreanske utrikesministern, att hon planerar samtal med den sydafrikanska utrikesministern och att man ser AU som en nyckelaktör i det här. Jag tror att det är rätt väg att från svensk och europeisk sida stötta de regionala aktörer som finns på plats. AU har till och med sitt säte i . Det har slagit mig att Abiy har varit väldigt avvisande mot internationella initiativ. Det kanske kan skönjas någon liten förändring i tonen utifrån att han i någon mening anser sig ha vunnit kriget. Jag tror att det är en förhastad slutsats att dra. Vi vet att TPLF har varit gerillakrigförande tidigare. Jag är också glad att ministern lyfter upp det etniska våldet och tydligt säger att det har pågått runt om i . Det måste finnas med i problembilden. Den oromiska musikern mördades . Den här månaden var det en massaker i , där 500 personer mördades, enligt Amnesty. Det är oklart vem som bär ansvaret. Men det krävs definitivt utredningar i båda fallen. Det har varit bussattacker i västra . Och i södra har en by attackerats. Många har fått sätta livet till i de här etniska konflikterna. Våldet har verkligen varit närvarande. Det har inte varit så många rapporter om det, men man kan tänka sig att det har förekommit våld mot kvinnor. Det är viktigt att hålla koll på det. Det är tydligt att det behövs demokratiska reformer i . I praktiken har det varit ett enpartistyre sedan TPLF tog makten . Man har haft ett slags federal ordning med olika falanger inom partiet utifrån etnicitet och region. Abiy har reformerat detta. Han har tryckt ut TPLF från makten och gjort sig själv till det stora maktcentrumet. Frågan är nu hur andra grupper egentligen ska kunna få tillträde till makten så att det inte sker utrensningar av tigreaner på alla nivåer eller att till exempel flygkaptener inte får flyga, som vi har läst om i svenska tidningar. Det är väldigt viktigt att hålla koll på detta . Det är även viktigt att hålla koll på det större regionala perspektivet för hela . Vi har sett att robotattacker har genomförts mot huvudstad . Med tanke på att utrikesministern har talat med deras utrikesminister vore det intressant att få höra lite mer om syn på detta, det vill säga försöken att dra in landet i konflikten eller påverkan på som land och som grannstat till konflikten. Avslutningsvis behöver man även lyfta upp det humanitära behovet. Det är stort och delvis svårt att bedöma för FN då FN-personal har fått dra sig tillbaka. I detta avseende behöver man verkligen pressa den etiopiska regeringen med Abiy i spetsen för att FN ska få komma på plats igen, vara i regionen och få en bild av hur många som behöver stöd. För några är behoven akuta, bland annat för de flyktingar som befinner sig i grannlandet men också för de eritreanska flyktingar som har funnits i läger i regionen. De har i princip blivit lämnade vind för våg under en hel månad . De uppgår till ungefär 100 000. Vi vet att är ett av de länder i världen som har störst flyktingmottagande och som tar ett väldigt stort ansvar. Men omvärlden måste i detta läge ställa upp och stödja flyktingar och folk. 33 Utrikesminister (S): befinner sig redan innan den senaste utvecklingen i en omfattande förändringsprocess. Landet har präglats av demokratiska och ekonomiska reformer. har våld och konflikter, ofta med etniska undertoner, varit mycket vanligt förekommande. Det uppskjutna valet har ökat spänningarna. är ett av största biståndsländer, men våra relationer handlar också om handel och närvaro av svenska företag, som exempelvis , HM, ABB, och . Vårt utvecklingssamarbete med är inriktat på långsiktiga insatser inom demokrati och mänskliga rättigheter, klimat, miljö, resiliens, affärsklimat och social trygghet. En betydande del av det svenska utvecklingsbiståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer, till exempel FN, och civilsamhället. Efter att de demokratiska reformerna inleddes ökade regeringen utvecklingssamarbetet för att stärka insatser inom demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, jämställdhet och fredsfrämjande. Vi gjorde detta eftersom vi såg ett behov av att snabbt kunna stärka den demokratiska utvecklingen i och förebygga konflikter. Stödet riktas bland annat till utveckling av institutioner och det civila samhället samt insatser för fred och försoning. Detta är givetvis fortsatt viktigt. Exempelvis stöder vi kommission för mänskliga rättigheter, ombudsmannafunktionen, valprocess och parlament. Genom utvecklingssamarbetet arbetar vi också för att främja framväxten av oberoende medier och civilsamhälle. Genom utvecklingssamarbetet stöder fredsbyggande och försoning i . är ett av världens fattigaste länder. har man drabbats hårt av lokalt våld och konflikter liksom av torka, översvämningar och gräshoppsinvasioner med över 1,8 miljoner internflyktingar som följd. Covid-19 innebär även stora utmaningar. Det har inneburit en ännu större utsatthet för det etiopiska folket. Därför har ett stort humanitärt stöd. När nu över 40 000 etiopier har flytt till arbetar vi intensivt för att stötta biståndsorganisationer så att de kan öka hjälpen för människor i nöd även där. stöd till befolkning är långvarigt och omfattande. Den nuvarande utvecklingen är mycket oroande och understryker behovet av att också framöver arbeta med fred och försoning och stärkande av mänskliga rättigheter. 34 (V): Utrikesministern lyfter här upp biståndet till och att det ökade under de positiva åren som vi har haft bakom oss. Det var ett viktigt vägval av regeringen. Frågan är nu om regeringen funderar i andra banor när man ser att utvecklingen för demokrati och mänskliga rättigheter går i fel riktning. Det skulle vara intressant att höra om det. , den och har ett ansvar att bry sig om utvecklingen i . Om vi inte bryr oss är riskerna för ökat etniskt våld stora. Vi måste bry oss för att de mänskliga rättigheterna ska upprätthållas och att det demokratiska utrymmet inte krymper. Den internationella pressen på premiärminister och hans regering måste nu öka för att de ska öppna upp internet och telefoni, för att det humanitära biståndet ska komma in i och för att de som är på flykt i och omkring ska få hjälp. En av grundstenarna i denna konflikt har varit frågan om val. Båda parterna har kallat den andra illegitim. TPLF har gjort det utifrån att regeringen sköt upp valet, och regeringen har gjort det för att TPLF genomförde valet. Under coronapandemin är det såklart en utmaning att hålla fria och rättvisa val runt om i världen. Men måste vara ett språkrör för vikten av fria och rättvisa val, så att det etiopiska folket får en möjlighet att välja sina politiker då premiärministern har lovat att val ska hållas. Jag hoppas att det svenska och internationella trycket för detta blir stort. Vi måste också hålla högt tryck för att det ska finnas fria granskande medier, såväl inhemska som utländska, som tillåts verka. Vi har sett att tillstånden för flera utländska medier har dragits in eller att de har hotats. Politiska motståndare måste också åter få rätten att göra sina röster hörda. Vi har sett att man systematiskt har gripit och fängslat politiska motståndare. Jag tackar utrikesministern för svaret, som jag tycker ligger i linje med vad jag själv anser är rätt väg att gå. 35 Utrikesminister (S): Jag gläder mig som sagt över det stora engagemang för som finns här i kammaren och i . Den nuvarande utvecklingen är mycket allvarlig och förtjänar allas vår uppmärksamhet. Jag vill tacka för att han har tagit upp detta i en interpellation och för, vad jag tycker, en god debatt. Låt mig understryka några saker i mitt slutanförande. Vi ser med stort allvar på det som händer just nu i Tigray och . Men det gör också att det kanske är än mer angeläget med stöd till mänskliga rättigheter och demokrati och till civilsamhället. Vi ser också de stora flyktingströmmarna till och att konflikten kan få, och har redan fått, konsekvenser för hela regionen. Vi uppmanar tillsammans med EU och det internationella samfundet parterna i konflikten att upphöra med allt våld. Man måste garantera humanitärt tillträde och skydd av civila. Man måste också försöka hitta fredliga, långsiktiga och hållbara lösningar. Vi är, precis som EU, redo att stötta ett sådant initiativ. Och vi stöder som sagt Afrikanska unionens insatser. Som jag tidigare sa är vi oroliga för att det etniska våldet ökar i . Vi får rapporter om trakasserier och etnisk profilering. Alla typer av övergrepp och kränkning av mänskliga rättigheter eller övergrepp mot civilbefolkningen är oacceptabla, oavsett vem som begår dem. Vi kommer att fortsätta följa utvecklingen mycket noga. Vi kommer att verka för en fredlig utveckling som måste överensstämma med folkrätten inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:82 om miljömålen och infrastrukturplaneringen 36 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag är beredd att riva upp och ompröva infrastrukturobjekt med hänsyn till miljömålen. Låt mig inleda med att konstatera att har en mycket ambitiös klimatpolitik. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. De klimatmål som är uppsatta ska nås. Just nu genomförs regeringens nationella trafikslagsövergripande plan för infrastrukturen för perioden –2029, en satsning . Det innebär bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid. Det gör vi för att öka tillgängligheten, modernisera svensk infrastruktur och öka möjligheterna för klimatsmarta transporter. Utgångspunkten för den nationella infrastrukturplaneringen är att de transportpolitiska målen ska nås. Klimatmålen är en central utgångspunkt. Därutöver finns det också flera andra mål som och regeringen satt upp. Det är många samhällsutmaningar där transportsystemet spelar en stor roll och flera behov ska vägas mot varandra. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan genom att uppdra åt bland annat att ta fram inriktningsunderlag. Utgångspunkter är bland annat att klimatomställningen ska genomsyra politiken och att klimatmålen ska nås. Klimatmålen är därför även en central utgångspunkt för den statliga transportinfrastrukturplaneringen. redovisade sitt inriktningsunderlag . Underlaget gick ut på bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . 37 (V): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Jag vill dock påpeka att min fråga till infrastrukturministern inte handlade om järnvägen och hur mycket pengar regeringen satsar på den. Det är för övrigt alldeles för lite även om det är mycket, speciellt med tanke på den stora underhållsskulden, kapacitetsbristen på många ställen och de framtvingade nedläggningarna av flera regionala banor. Jag är också fullt medveten om de klimat- och miljömål som regering och riksdag har satt upp – och om hur dåliga vi är på att styra mot dem. Enligt all forskning går det sisådär. Vi kommer inte att nå målen till 2030 med de styrmedel vi har och de saker vi gör , trots det klimatnödläge vi befinner oss i och trots att vi borde ha ställt om för årtionden sedan och är på tok för långsamma. Snacka går, men det krävs betydligt fler faktiska effektiva åtgärder och mer verkstad. Min fråga, som jag fortfarande inte tycker att jag har fått svar på, gäller de stora vägprojekt som ligger kvar i infrastrukturplanen sedan gammalt, trots att de direkt motverkar miljö- och klimatmålen. I rapporten i transportplaneringen visar forskare på allvarliga brister i nuvarande planering och processer. Det finns ett betydande glapp mellan mål och utfall i infrastrukturplaneringen. I rapporten föreslås att i sin planering tydligare bör ta utgångspunkt i klimatmålet för transportsektorn och aktivt styra investeringar mot åtgärder som bidrar till en omställning av transportsystemet på både kort och lång sikt. Man får ju den efterfrågan som man bygger för. Det är ingen hemlighet att vi behöver minska vägtrafiken för att klara klimatmålen till 2030. I rapporten konstaterar forskarna att vägutbyggnader som skapar ny trafik går emot flera viktiga miljömål och att det inte är i linje med miljömålen att spendera miljardbelopp på vägobjekt som dels direkt motverkar klimat- och miljömålen, dels innebär att stora ekonomiska resurser tas i anspråk – resurser som behövs för att bygga framtidens hållbara och effektiva transportsystem i stället för att bygga ut gårdagens ohållbara system. Infrastrukturplaneringen har mycket långa ledtider. Det gör att en stor andel av de investeringar som ligger i dagens planer beslutades långt innan dagens klimatmål antogs. Ska vi ta klimatmålet på allvar blir det tydligt att fokus för infrastrukturplaneringen behöver förändras. I rapporten föreslås att regeringen ger i uppdrag att utveckla metodik och samverkansformer där man i samråd med regioner och kommuner kan identifiera tidigare beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav. Man behöver utveckla modeller för att göra det möjligt att riva upp och ompröva gamla beslut om objekt som går emot klimat- och miljömålen och ersätta dem med projekt för att ställa om transportsektorn. Detta måste självklart göras med respekt för kommuner och regioner och utan att rasera tilliten mellan parterna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ i enlighet med rapportens förslag för att riva upp och ompröva infrastrukturobjekt som inte är förenliga med våra klimat- och miljömål? 38 (V): Jag tycker att det är en väldigt viktig interpellation som har skrivit. Den rapport som det refereras till i interpellationen, Miljömål i transportplaneringen, är också väldigt viktig. Den handlar om att infrastrukturplaneringen borde utgå från vilka mål vi vill uppnå. Det handlar bland annat om att uppnå våra klimatmål. För transportsektorn har vi ett väldigt tydligt mål: Utsläppen ska minska till 2030. Det är mindre än kvar till dess. Vi ska utgå från målen i stället för en basprognos som bygger på ökad trafik. Om man läser det underlag som har kommit från får man inte riktigt känslan att de fullt ut utgår från vårt klimatmål, trots att de säger att de gör det. Här förutskickas det att vi ska få en ökad trafik. Man hoppas dock på en 70-procentig ökning av biobränsleinblandningen. Man hoppas på en storskalig elektrifiering, och kanske måste koldioxidskatten på bränsle höjas så mycket som till litern. Jag tror inte att det här är en önskvärd och inte heller en realistisk utveckling. I stället pratar forskarna om att vi tydligare borde trycka på att vi måste bygga ett annat transportsystem och att vi måste ha ett mer transporteffektivt samhälle. Där håller jag fullt ut med : Då är det vissa storskaliga vägprojekt som måste omvärderas. Här i finns det planer på att bygga det som kallas Tvärförbindelse , som också finns med i innevarande infrastrukturplan. Det är ett motorvägsbygge som skulle gå loss på . Det avfärdas av just av miljö- och klimatskäl. De menar att man kommer att få ökad vägtrafik om man bygger en ny motorväg, precis som interpellanten sagt. Därför tycker jag att det vore intressant att få höra från infrastrukturministern om det finns några konkreta motorvägsprojekt som han av klimatskäl är beredd att ompröva. Det skulle exempelvis kunna vara Tvärförbindelse . Eftersom vi alla pratar så mycket om vikten av att bygga ett transporteffektivt samhälle måste vi ibland också våga säga att vissa transporter kanske inte ska ske alls . Vi behöver alltså transportera oss mindre på ett sådant sätt som leder till att utsläppen ökar. I det här sammanhanget tänker jag på vägtrafiken. Anser infrastrukturministern att det är önskvärt att vägtrafiken minskas? Det tycker jag är en väldigt viktig fråga att få besked om. Ifall ministern anser att det av klimatskäl är önskvärt att vägtrafiken minskas borde han väl också föreslå någon form av styrmedel och åtgärder som verkar för minskad vägtrafik för att vi ska få minskade utsläpp från transportsektorn. Annars framstår ministern som ganska handfallen och helt utan verktyg, även om intentionerna är goda. 39 Infrastrukturminister (S): Jag tackar både och . Men jag är inte så pessimistisk. Jag tror att det finns goda möjligheter att nå målet att transportsektorn ska minska sina utsläpp till 2030. Det är omfattande initiativ som tas, inte bara i utan också internationellt och på Europanivå med . Med den storsatsning vi nu gör på elektrifiering och biobränsle med reduktionsplikten, det vill säga att blanda in biobränsle när vi tankar diesel och bensin, och på transporteffektivitet, finns goda möjligheter att nå målen. Vi följer naturligtvis dessa frågor, inte minst följer i allra högsta grad dessa frågor och gör nödvändiga genomlysningar, precis som för övrigt också gör. Det var inte så länge sedan jag tog emot ytterligare ett program som Fossilfritt har tagit fram tillsammans med den tunga fordonsindustrin. Där redovisas hur tunga lastbilar ska elektrifieras, vilket kraftigt kan reducera utsläppen från tung trafik. När det gäller arbetet med nationell plan tycker jag att man ska ha respekt för den process som finns. är underlag ute på remiss, och en ny nationell plan ska inte antas . Jag tycker att det framgår tydligt inte minst i underlag från hur viktig klimatfrågan där är. För dem som följer debatten vill jag ändå passa på att förklara några av de målkonflikter som finns. Det går an att generellt säga att det inte ska satsas på vägar. Men jag vill ändå att vi ska kunna göra trafiksäkerhetshöjande insatser. Jag uppvaktas nästan om att man är ytterst tveksam till de hastighetssänkningar som görs på en del vägar på landsbygden, just för att vägarna inte har tillräcklig kvalitet. Där är önskemålen starka i hela landet om att sätta upp mitträcken och göra investeringar i vägar för att minska dödligheten i trafiken. Vilka vägar tycker i det här sammanhanget att det inte ska satsas på? Ser ni inte en risk att de kan komma i målkonflikt med frågor om trafiksäkerhet? Det är en fråga jag tycker att man måste komma ihåg. Vi ska arbeta ordentligt med att växla över från väg till järnväg till klimatsmarta transporter. Jag har i många sammanhang berättat om ett lyckat exempel, till exempel i när vi elektrifierade Västerdalsbanan. Det gick i västra tunga lastbilstransporter med skogsråvara. Det var 7 500 som släppte ut koldioxid. är Västerdalsbanan uppgraderad. Det var en gammal nedlagd järnvägssträcka, och är den elektrifierad. Det är klimatsmart, det stärker konkurrenskraften hos skogsindustrin och det innebär i allra högsta grad minskade utsläpp. Detta innebär också en satsning inte bara i storstadsområdena utan faktiskt i hela landet. Och det är helt nödvändigt. Vi måste ha detta för ögonen när vi funderar över vilka ställningstaganden som ska göras inför nationell plan 2022. Satsningar ska göras i hela landet, och hela landet ska vara med i den klimatomställning som behöver göras. Det ska finnas förutsättningar för utbyggd laddinfrastruktur eller elvägar, så att vi kan minska klimatutsläppen från transportsektorn sammantaget. Bilar kommer ändå att behövas. Man kommer att behöva transportera sig, och det finns inte tunnelbana överallt. Då måste transportpolitiken säkerställa att det finns bra tillgänglighet i hela landet, men det ska ske hållbart. Det är därför vi har ambitionen att ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Det genomsyrar i allra högsta grad infrastrukturpolitiken med de satsningar vi just nu genomför. 40 (V): Jag tackar för svaret, infrastrukturministern!